ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912178 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:178 av (M) Anonyma vittnen har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om att införa ett system med anonyma vittnen. Att personer som har uppgifter att lämna medverkar i brottsutredningar är avgörande för att den som har begått ett brott ska kunna dömas. Regeringen kommer aldrig acceptera att vittnen skräms till tystnad eller utsätts för våld eller hot. För att bryta tystnadskulturen krävs flera olika typer av åtgärder. De brottsbekämpande myndigheterna måste få bättre möjligheter att utreda allvarliga brott och lagföra dem som begår brotten. Här krävs att man tränger igenom den utbredda tystnadskulturen i de kriminella nätverken. För att kunna göra det måste incitamenten för de som ingår i nätverken att samarbeta med myndigheterna öka. Det behövs också ett förbättrat stöd och skydd till vittnen. Samhället ska även reagera med kraft mot brott som syftar till att störa rättsväsendets arbete och människors vilja att delta i rättsprocessen, till exempel övergrepp i rättssak. tog jag emot betänkandet En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring som innehåller ett flertal författningsförslag för att åstadkomma detta. En del av utredningens uppdrag har varit att analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet att vittna anonymt. Utredningen har bedömt att ett system med anonyma vittnen inte bör införas. Betänkandet har remitterats och remisstiden har precis löpt ut. En klar majoritet, 26 av de 30 remissinstanser som har svarat på remissen, instämmer i eller har inget att invända mot utredningens bedömning om anonyma vittnen. Frågorna bereds nu inom och regeringen kommer att ta ställning till dem i en kommande lagrådsremiss och proposition.
frs · H912180 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:180 av (M) Utvisning av gängmedlemmar har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag för att gängmedlemmar som inte är svenska medborgare ska kunna utvisas utan att de har dömts för brott. Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka gängkriminalitet. Exempelvis är det så kallade 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet en viktig del i regeringens arbete för att minska brottsligheten, bryta nyrekryteringen och öka tryggheten i . Programmet innehåller skärpta straff och effektiva verktyg till de brottsbekämpande myndigheterna men också ett förstärkt och utvecklat brottsförebyggande arbete i hela landet. Därtill genomförs just nu den största satsningen någonsin på . har de polisanställda ökat med drygt 7 000 personer. presenterades dessutom betänkande med ett stort antal straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. Betänkandet är nu ute på remiss. Också utvisningsreglerna har setts över. presenterade utredningen om utvisning på grund av brott sitt betänkande Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. I betänkandet föreslås en rad lagändringar som syftar till att fler personer än ska kunna utvisas på grund av brott. Utredningen föreslår bland annat att straffvärdegränsen sänks från tolv till sex månaders fängelse. Brott av viss karaktär ska kunna leda till utvisning även vid straffvärden som är lägre än så, främst när brottet har inneburit ett angrepp mot någons liv, hälsa, frihet eller frid eller när det annars utgjort en påtaglig integritetskränkning. Utredningen föreslår också att det ska ställas högre krav på etablering i det svenska samhället, till exempel genom arbete, studier och kunskaper i det svenska språket, för att en brottsdömd person ska kunna undgå utvisning. I betänkandet föreslås även att återreseförbuden ska bli längre, särskilt när det är fråga om allvarlig brottslighet. Vidare föreslås en skärpning av bestämmelserna om nekande av uppehållstillstånd på grund av brott. De omfattande åtgärder som regeringen vidtar för att stävja gängkriminaliteten kommer att leda till att fler lagförs för brott. Om förslagen i betänkandet Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk genomförs kommer fler brottsdömda också utvisas från landet. Det som frågeställaren föreslår väcker starka rättssäkerhetsinvändningar. Något sådant förslag är inte aktuellt.
frs · H912181 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:181 av (M) Länsstyrelsernas långa handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att korta länsstyrelsernas handläggningstider. Det är naturligtvis viktigt med ett så företagsvänligt klimat som möjligt och med så korta handläggningstider som möjligt. Länsstyrelserna har som mål att handlägga tillståndsärenden enligt 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192) från det att en komplett ansökan finns och följer också kontinuerligt upp det målet. har myndigheterna i genomsnitt handlagt av ärendena inom det uppsatta målet, är motsvarande siffra så här långt. En förklaring till att det i vissa fall har förekommit långa handläggningstider under innevarande och föregående år är att länsstyrelsernas djurskyddspersonal i många fall har fått träda in och utföra tillsynsuppgifter kopplade till den pågående pandemin. Styrningen av de statliga myndigheterna ska vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad. Regeringens styrning av länsstyrelserna ska också kännetecknas av en helhetssyn. Jag har förtroende för att länsstyrelserna utför sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt.
frs · H912182 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:182 av (M) Regeringens arbete med regellättnader har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att minska regelbördan för företagare. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter covid-19-pandemin. Regeringen överväger löpande hur regelverk och administrativa förfaranden kan behöva uppdateras och eventuellt förenklas. Regeringen överlämnade skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovation (skr. 2021/22:3) till . Genom detta beslutade regeringen om mål för förenklingspolitiken, som har skapat förutsättningar för ett konkret förenklingsarbete framöver. I skrivelsen aviseras också ett antal uppdrag som regeringen överväger att lämna till lämpliga myndigheter för att skapa konkreta förenklingar, t.ex. kortare handläggningstider. Dessa uppdrag bereds nu inom . Utredningen om förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen överlämnade sitt betänkande Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60). Utredningen lämnar ett antal förslag till konkreta förenklingar och moderniseringar av regelverk för mikroföretagande, bl.a. avskaffande av hotelltillståndet, avgränsade förenklingar gällande möjligheterna att ersätta eller ändra befintliga små byggnader i strandskyddade områden, förenklingar i reglerna om kör- och vilotider, samt betydande moderniseringar av bokföringslagen. Utredningen konstaterar vidare att det behövs tillkommande styrningsåtgärder för att säkra att myndigheterna efterlever de krav som framgår av t.ex. förvaltningslagen (2017:900), om att det ska vara snabbt, enkelt och smidigt för medborgare och företagare att ha kontakt med myndigheter. I betänkandet föreslås också en systematisk process för att utforma och följa upp regelgivning. Regeringen har ännu inte tagit ställning till utredningens förslag, men har sänt ut betänkandet brett på remiss. Efter remisstidens slut kommer betänkandet att beredas vidare inom . Därefter kommer det bli möjligt för regeringen att besluta om, eller lämna förslag på, konkreta förenklingar som den då eventuellt bedömer är lämpliga. Jag vill inte föregripa denna process genom att nu uttala mig om konkreta förslag.
frs · H912183 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:183 av (SD) Avsaknad av kontroll av tillbakaresande IS-terrorister har frågat justitie-och migrationsminister om han avser att, i syfte att förhindra att utsätta svenska folket för fara, vidta några åtgärder för att skärpa gränskontroller och kontroller av personer som försöker ta sig in i . Frågan har överlämnats till mig. Vid den gränskontroll som bedriver mot vår yttre gräns kontrolleras samtliga resande mot tillgängliga system som bland annat visar om en person är efterlyst, ska hindras från att resa in i Schengen eller reser på handlingar som är spärrade. Svenska medborgare kan dock inte nekas inresa. Personer som på annat sätt reser in i Schengenområdet från tredjeland genomgår motsvarande kontroll vid gränsen i den aktuella medlemsstaten. har återkommande återinförd gränskontroll vid inre gräns som ytterligare en åtgärd för att bättre kunna bemöta allvarliga hot mot allmän ordning eller inre säkerhet, bland annat i form av terrorism. Säkerhetspolisen och gränspolisen arbetar tillsammans och med sina internationella kollegor för att dessa kontroller ska utföras så effektivt som möjligt. I Säkerhetspolisens uppdrag ingår att förhindra att utländska medborgare som är eller kan bli ett säkerhetshot mot uppehåller sig eller etablerar sig i landet. Det innebär bland annat att myndigheten är remissinstans till . Säkerhetspolisen kan också ansöka hos om att en person ska utvisas och i samband med detta tillfälligt ta personen i förvar. En utredning har haft i uppdrag att ta fram förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. Förslaget innebär bland annat lägre krav för utvisning av personer som utgör ett kvalificerat säkerhetshot och utökade möjligheter till tvångsmedelsanvändning mot sådana individer. Frågan bereds inom . Regeringen har förbättrat rättsväsendets förutsättningar genom omfattande ekonomiska satsningar och genom lagstiftning om bland annat hemlig dataavläsning, straffansvar för samröre med en terroristorganisation och utvidgning av straffansvar för utbildning, resa och finansiering kopplat till terroristbrottslighet. Genom lagändringar har regeringen också arbetat för att förenkla informationsutbytet mellan berörda myndigheter. Vidare har regeringen arbetat aktivt med att stärka samverkan mellan relevanta myndigheter, bland annat genom inrättandet av Center mot våldsbejakande extremism (CVE), som också spelar en viktig roll i stöd till kommunernas arbete med återvändande vuxna och deras barn. De kvinnor och barn som har anlänt till efter att ha befunnit sig i nordöstra , har kommit hit under kontrollerade och ordnade former. Kostnaderna för kvinnornas och barnens flygbiljetter täcks av kvinnorna själva, i enlighet med lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd. Säkerhetspolisen gör individuella bedömningar av samtliga återvändares avsikt och förmåga, såväl vid återvändandet som efteråt. Jag har fullt förtroende för svenska myndigheters arbete med dessa frågor och kommer att fortsätta följa detta viktiga arbete noga.
frs · H912184 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:160 och 2021/22:184 av (M) Prisutvecklingen på mat och Svenska bönders skattebörda har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att målen i den svenska livsmedelsstrategin ska nås. har även frågat finansminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att minska svenska bönders totala skattebörda så att de av beslutade målen i livsmedelsstrategin kan nås. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot 2030 innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken. Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Det är angeläget att den svenska livsmedelskedjan är långsiktigt konkurrenskraftig. Svenska livsmedelsproducenter konkurrerar på en internationell marknad och påverkas därför av yttre förutsättningar som i sin tur påverkar priset till konsument. har priserna på viktiga livsmedelsråvaror ökat kraftigt. Enligt branschorganisationen har de globala priserna på vanliga livsmedelsråvaror ökat med i vissa fall beroende på en stark konjunkturuppgång, logistikutmaningar på grund av coronapandemin samt väderutmaningar och dålig skörd. Dieselpriset är därtill en komponent som påverkar det svenska jordbrukets konkurrenskraft, men även våra konkurrentländer. Det höga dieselpriset som vi ser innebär en kostnadsökning för alla, men påverkar inte den relativa konkurrenskraften mellan och andra länder i samma utsträckning. har en nedsättning av dieselskatten för jordbruket som vi tillämpar enligt gällande EU-regler. ligger nedsättningen för bränslen som används i jord och skogsbrukets arbetsmaskiner på per liter. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk livsmedelsproduktion är en prioriterad fråga för regeringen. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 och 2 innehåller satsningar på fram . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar motsvarande 2021–2023. –2025 tillförs och för förenklingspaketet som ingår i handlingsplan del 3. Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dessutom ett viktigt verktyg för att stärka den svenska primärproduktionen av jordbruksråvaror, vilket vi har med oss i förberedelserna för den nya perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att samtliga åtgärder som vidtas för att stärka den svenska livsmedelskedjan bidrar till att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin.
frs · H912185 · 2021-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:185 av (M) De höga elpriserna och 2021/22:186 av (M) Elintensiv industri och höga elpriser har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att vidta åtgärder med anledning av höga elpriser och skenande gaspriser när företag som Klippans pappersbruk nu tvingas varsla anställda som konsekvens av dessa. har frågat mig vilka konkreta åtgärder, , jag avser att vidta för att pressa tillbaka de höga elpriserna i syfte att stärka konkurrenskraften för elintensiv industri i . Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. har mycket riktigt präglats av höga priser på både el och gas. Den främsta orsaken till detta är att energipriserna på kontinenten varit mycket höga, särskilt på fossila bränslen så som naturgas, vilket fått märkbara konsekvenser framför allt för företag som, likt Klippans bruk, använder naturgas i sin produktion. Regeringens vidtar ett flertal åtgärder för att i enlighet med de riksdagsbundna energipolitiska målen om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet skapa så goda förutsättningar som möjligt för elmarknadens aktörer att besluta om nya investeringar i det svenska energisystemet och för att öka takten i utbyggnaden av det svenska elnätet. Som exempel kan jag nämna att regeringen har fattat beslut om att ge i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. För att åtgärda de skillnader i elpris som uppstår mellan olika elområden i och därmed främja lägre elpriser i landets södra delar behöver de begränsningar i överföringskapacitet som finns i det svenska transmissionsnätet emellertid byggas bort. planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. I det kortare perspektivet genomför de även åtgärder och investeringar i stationer för att optimera kraftöverföringen i befintliga ledningar, bl.a. för att minska prisskillnaderna inom landet och möta behovet av ny kapacitet i tillväxtregioner. Utöver det har ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. har även fått ökade anslag för att korta ner sin handläggningstid av ärenden kopplade till elnätsutbyggnad. Slutligen vill jag tillägga att den rådande situationen visar på vikten av att stärka förutsättningarna för svensk elproduktion och frigöra oss från beroendet av fossila bränslen.
frs · H912186 · 2021-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:185 av (M) De höga elpriserna och 2021/22:186 av (M) Elintensiv industri och höga elpriser har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att vidta åtgärder med anledning av höga elpriser och skenande gaspriser när företag som Klippans pappersbruk nu tvingas varsla anställda som konsekvens av dessa. har frågat mig vilka konkreta åtgärder, , jag avser att vidta för att pressa tillbaka de höga elpriserna i syfte att stärka konkurrenskraften för elintensiv industri i . Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. har mycket riktigt präglats av höga priser på både el och gas. Den främsta orsaken till detta är att energipriserna på kontinenten varit mycket höga, särskilt på fossila bränslen så som naturgas, vilket fått märkbara konsekvenser framför allt för företag som, likt Klippans bruk, använder naturgas i sin produktion. Regeringens vidtar ett flertal åtgärder för att i enlighet med de riksdagsbundna energipolitiska målen om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet skapa så goda förutsättningar som möjligt för elmarknadens aktörer att besluta om nya investeringar i det svenska energisystemet och för att öka takten i utbyggnaden av det svenska elnätet. Som exempel kan jag nämna att regeringen har fattat beslut om att ge i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. För att åtgärda de skillnader i elpris som uppstår mellan olika elområden i och därmed främja lägre elpriser i landets södra delar behöver de begränsningar i överföringskapacitet som finns i det svenska transmissionsnätet emellertid byggas bort. planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. I det kortare perspektivet genomför de även åtgärder och investeringar i stationer för att optimera kraftöverföringen i befintliga ledningar, bl.a. för att minska prisskillnaderna inom landet och möta behovet av ny kapacitet i tillväxtregioner. Utöver det har ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. har även fått ökade anslag för att korta ner sin handläggningstid av ärenden kopplade till elnätsutbyggnad. Slutligen vill jag tillägga att den rådande situationen visar på vikten av att stärka förutsättningarna för svensk elproduktion och frigöra oss från beroendet av fossila bränslen.
frs · H912187 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:187 av (L) Den svenska alkohollagen har frågat mig om jag avser att verka för en översyn av den svenska alkohollagstiftningen i syfte att underlätta för pensionärsföreningar och motsvarande föreningar. Enligt huvudregeln i alkohollagen krävs serveringstillstånd för att servera alkohol. Serveringstillstånd krävs dock inte om serveringen avser ett enstaka tillfälle för i förväg bestämda personer, sker utan vinstintresse och utan annan kostnad för deltagarna än kostnaden för inköp av dryckerna, och äger rum i lokaler där det inte bedrivs yrkesmässig försäljning av alkohol- eller lättdrycker. Sker servering av alkohol med vinstintresse och med viss regelbundenhet kan det dock krävas serveringstillstånd. Avseende pensionärsföreningar som anordnar fester i kommunens träffpunkter, blir det upp till föreningen att i dialog med kommunen avgöra om serveringen uppfyller lagens rekvisit för att undantas från kravet på serveringstillstånd. Provsmakning kräver dock serveringstillstånd. Således finns det redan en inbyggd flexibilitet i alkohollagen som möjliggör för föreningar att i vissa fall servera alkohol utan krav på serveringstillstånd.
frs · H912188 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:188 av (M) Trygghet inom äldreomsorgen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den osäkerhetsfaktor som uppkommer av att personal som arbetar med svårt sjuka väljer att inte vaccinera sig. Som jag svarade på fråga 2021/22:49, 2021/22:75 och 2021/22:101 så är det för mig självklart att omsorgstagare bör kunna förvänta sig att den personal som arbetar nära dem är vaccinerad. Det är ur ett smittskyddsperspektiv viktigt att så många som möjligt som arbetar inom vård och omsorg är vaccinerade. har riktat en uppmaning till arbetsgivare att intensifiera ansträngningarna för att all personal som arbetar nära personer och andra riskgrupper ska vara vaccinerad mot covid-19. förtydligar också på sin hemsida att det är viktigt att personal inom vård och omsorg vaccinerar sig mot covid-19 och har samlat relevanta vägledningar och annan information som riktar sig till både chefer och verksamhetsansvariga samt personal. En klar majoritet av dem som arbetar i vård och omsorg är vaccinerade men andelen behöver öka ytterligare. Regeringen har tagit flera initiativ för att öka vaccinationstäckningen. presenterade staten och SKR en tilläggsöverenskommelse där staten avsatte ytterligare medel för riktade insatser till grupper inom vilka vaccinationstäckningen är lägre. Regeringen gav vidare länsstyrelserna i uppdrag att stödja regionerna i det arbetet. Arbetsmarknadsministern och jag har haft ett möte med företrädare för arbetsgivare i vård och omsorg för att efterhöra hur de avser att arbeta för att öka antalet vaccinerade inom personalen. Jag förutsätter att de insatser som görs har god effekt, men jag utesluter inte ytterligare åtgärder för att få en så hög vaccinationstäckning som möjligt.
frs · H912189 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:189 av (M) Ersättning till svensk minknäring har frågat mig vad jag avser att göra för att skynda på utbetalningen av ersättning till minkbönder. Jag är medveten om att Statens jordbruksverks () beslut att förbjuda parning och uppfödning av mink drabbar svenska minkuppfödare ekonomiskt. Det är därför regeringen i vårändringsbudgeten 2021 (prop. 2020/21:99) föreslog att fördela för ersättning till de drabbade företagen. har tagit fram regler för ersättningen till svensk minknäring och dessa har anmälts och godkänts av Europeiska kommissionen. Det är alltså som hanterar ersättningarna och jag har fullt förtroende att myndigheten arbetar för att betala ut dem så snabbt som möjligt.
frs · H912190 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:190 av (M) Utbildad arbetskraft har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att kompetensbrist inom vissa yrkesgrupper förhindrar oss att nå klimatmålen i . Som framgår av mitt svar på fråga 2021/22:113 Kompetenser för omställningen till det fossilfria samhället, som lämnades till , pågår det redan en rad insatser för att förhindra kompetensbrist och för att vi ska nå klimatmålen i . Som jag nämnde i mitt svar bedömer jag och regeringen att utbildningssektorn utvecklas i en riktning som gör det möjligt att möta efterfrågan inom olika strategiska branscher för att bidra till uppfyllandet av klimatmålen.