ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112768 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2768 Framtidens växtskydd av (SD) till Statsrådet (S) problematiserar användningen av växtskyddsmedel i strategin Från jord till bord och skriver att den kommer att vidta åtgärder för att minska den totala användningen av växtskyddsmedel . föreslår alternativ såsom skärpt integrerat växtskydd och växelbruk. I är det mer eller mindre att slå in öppna dörrar. Kommissionen hänvisar vidare till säkra alternativ. Med tanke på de politiska låsningarna i godkännandeprocessen för sorter framtagna med modern växtförädling menas troligen inte dessa alternativ, som annars skulle kunna ha en stor potential att bidra till målet. Mekanisk ogräsbekämpning förordas slutligen. Det betyder fler körningar och mer dieselåtgång. Det verkar som om har en aningslös ingångsvinkel i frågan om växtskyddsmedel. Det siffersatta målet är helt uppenbart taget ur luften, och ingen konsekvensanalys har gjorts. I har alla partier enhälligt efter noggrant utredande kommit överens om en livsmedelsstrategi som ska leda till ökad livsmedelsproduktion. Med tanke på att vi troligen får varmare somrar kommer sjukdomar och skadegörare att bli ett större problem. Jordbruksmark bebyggs av tondöva kommunledningar, vilket gör att den brukade arealen minskar. Detta gör att behovet av växtskyddsmedel kommer att öka bara för att upprätthålla dagens produktionsnivåer. Bindande siffersatta mål i EU och om ökad ekologisk odling, som inte har stöd i , leder till att produktionen minskar i . Ska producera mer livsmedel måste följaktligen avkastningen på konventionella fält öka än mer. Detta innebär helt uppenbart att målsättningar inte kan uppnås i om livsmedelsstrategin ska uppnås. Troligen kommer användningen av växtskyddsmedel snarare att behöva öka om vi ska öka vår produktion betydligt och inte får använda sorter framtagna med modern växtförädling. Därför vill jag fråga stastrådet följande: Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att skydda svensk livsmedelsproduktion genom att ge jordbrukarna redskap för att bekämpa ogräs, sjukdom och skadegörare i grödan?
fr · H8112769 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2769 Åtgärder för ökad lönsamhet inom jordbruket av (SD) till Statsrådet (S) senaste strukturundersökning visar att har antalet jordbruksföretag minskat med 4 100 stycken. Det var företag som har mellan 2 och som minskade till antalet, medan företag med mindre än 2 eller mer än ökade i antal. fanns av åkerarealen hos företag med mer än . fanns det totalt 58 800 jordbruksföretag i . Den beskrivna utvecklingen kan sannolikt till stor del bero på för dåliga vinstmarginaler inom jordbruket och på att det krävs strukturrationaliseringar i form av stordrift för att få en acceptabel lönsamhet i jordbruket. Nyckeln torde därför vara åtgärder för att öka vinstmarginalerna och lönsamheten inom jordbruket generellt, inte minst om vi vill säkerställa en mångfald av storlekar och odlingsformer inom svenskt jordbruk, med därtill förstärkt försörjningstrygghet för hela landet. Med anledning av den ovan beskrivna trenden frågar jag statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att öka den generella lönsamheten inom jordbruket ?
fr · H8112770 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2770 Bolagsföreträdares ansvar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en artikel i aktualiseras problemet med brister gällande bolagsföreträdares ansvar, alternativt att det brister i tydligheten om ansvaret kring bokföring. Det föranleder frågan om förändringar i reglerna behövs kring ansvar, för att misskötsel av företag ska minimeras. I det aktuella fallet, en ekobrottshärva, har det på ett uppenbart sätt förekommit omfattande bokföringsbrister. Trots det innebar målet att straffen för företrädarna sänktes och näringsförbudet hävdes på grund av att det inte ansågs styrkt att företrädarna varit införstådda med de omfattande bokföringsbristerna och inte ansågs ha varit oaktsamma. Det debatteras kring företrädaransvar gällande betalningsansvar för skatter och avgifter, och regeringen har tillsatt en utredning om företrädaransvaret. Det är positivt att ansvarsfrågor aktualiseras. Aktuellt problem gäller dock den dagliga skötseln av verksamhet och bokföring samt ansvar för detta. Bortsett från den juridiska processen och brottmålet nämnt ovan belyser detta allmänna brister. Självklart ska företagsverksamhet skötas på ett fullgott sätt utan oegentligheter. Det ska inte vara möjligt med grov misskötsel eller att tydligt ansvar för skötsel saknas. Med anledning av problematiken vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ser ministern behov av förändringar av kraven på bolagsföreträdare gällande ansvar och vetskap om bolagets skötsel och bokföring, och vad kommer ministern i så fall att göra för att få till stånd förbättringar?
fr · H8112771 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2771 om av (M) till Utbildningsminister (S) 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12) fokuserar på exkluderingar och bortfall av elever utifrån målet att få svar på om detta har hanterats som sig bör. Rapporten visar att så inte är fallet, då det finns brister i uppföljningsarbete gällande exkluderingarna. Kritik riktas och uttrycks som allvarligt mot såväl som regeringen om att misstankar om felaktigheter i genomförandet inte följts upp på ett övertygande sätt. Såväl som regeringen och har hänvisat det låga deltagandet till inflödet av migranter före provet . I framkommer att de ungdomar som kommit till i samband med flyktingkrisen har gått i svensk skola för länge för att de skulle kunna undantas från reglerna om deltagande i Pisaundersökningen. Resultat från används som indikator i arbetet för svensk skola. Ett underlag som på olika sätt är missvisande om det verkliga läget ger fel signaler för att lägga politiska förslag som ska träffa rätt för elever och utbildare inom svensk skola och är också budgetpåverkande, då pengar avsätts för det som ska uppnås. skriver: ”Resultaten från Pisa-undersökningen används som målindikator i många sammanhang, bland annat i budgetpropositionen. Därför är det viktigt att resultaten går att lita på. Om Pisaundersökningen inte genomförs på ett tillförlitligt sätt kan det få konsekvenser för både utbildningspolitiken och förtroendet för statsförvaltningen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svensk skola ska leverera rätt information om status i Pisamätningar för att ska kunna ha en korrekt bild av utbildningssystem?
fr · H8112772 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2772 uppdrag av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) beslutade regeringen om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I den kan vi läsa att de statliga bolagen ska agera på ett sätt som åtnjuter offentligt förtroende. Med anledning av Uppdrag gransknings program om och den målgrupp som förväntas åtnjuta uppdrag via bolaget kan vi konstatera att bilden som målas upp inte lever upp till begreppet offentligt förtroende. har regeringen beslutat om en förordningsändring i förordningen om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ändringen innebär att regeringen förtydligar definitionen av skyddat arbete. Citat från regeringens hemsida: ”För att anvisas till skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och deras behov ska inte kunna tillgodoses genom andra insatser.” Detta ska börja gälla från . ska enligt sitt statliga uppdrag ha en avkastning på eget kapital som ska uppgå till . Soliditeten ska uppgå till , och den vinst som uppkommer ska balanseras i ny räkning för främjande av bolagets fortsatta verksamhet. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att förändra det statliga bolagsuppdraget till ?
fr · H8112773 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2773 Gårdsförsäljning i av (M) till Socialminister (S) Ett inslag i visade att tillverkningen av alkoholhaltiga drycker ökat med . Uppgifterna kommer från Dryckesproducenter. Det totala antalet dryckesproducenter, inkluderande såväl producenter av alkoholhaltiga drycker som icke-alkoholhaltiga, ökar också. Totalt arbetar omkring 5 000 medarbetare i branschen. Många av företagen som startar gör det på landsbygden. Rapporten visar också att själva produktionsanläggningarna hos producenterna är turistmål i sig. Detta bidrar till att utveckla andra näringar inom framför allt besöksnäringen, övernattningar och middagar på restauranger, för att nämna ett par självklara exempel. Rapporten visar också att hälften av alla svenska vinproducenter finns i . Tyvärr kan ju inte någon av de skånska vinproducenterna, eller någon producent av alkoholhaltiga drycker i , sälja sina produkter i anslutning till sin tillverkningsverksamhet, med gällande lagstiftning. Sent tillsatte regeringen en utredning för att utreda om gårdsförsäljning kan införas. Utredningen ska överlämna sitt slutbetänkande . Det kan vara värt att i sammanhanget påpeka att i ett tillkännagivande gav regeringen i uppdrag att utreda frågan. visade en utredning hur gårdsförsäljning kan införas i överensstämmelse med och utan att detaljhandelsmonopolet äventyras. Gårdsförsäljning skulle bidra till att utveckla besöksnäringen i allmänhet och besöksnäringen på landsbygden i synnerhet. Gårdsförsäljning skulle utveckla besöksnäringen i . Min fråga till socialminister är: Vilka initiativ kommer ministern att ta för säkerställa att gårdsförsäljning kan införas före valet ?
fr · H8112774 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2774 Ersättningsjobb i av i (M) till Statsrådet (S) fattade beslut om att ersätta radio- och tv-avgiften med en allmän public service-avgift som tas ut via skatten. Beslutet innebar slutet för Radiotjänst i , som har drivit in avgiften från alla hushåll som har en tv-apparat. Medarbetarna på Radiotjänst har sett till att finansieringen av en politiskt oberoende public service fungerat. De har på sitt sätt hjälpt till att upprätthålla ett fritt och öppet demokratiskt samhälle. I budgetpropositionen fanns en anslagsökning till , Lantmäteriet och Statens servicecenter för att dessa myndigheter skulle tillskapa 120 ersättningsjobb i . Efter det har Lantmäteriet skapat 53 nya tjänster och 18 nya tjänster i . kom beskedet att regeringen gett Statens servicecenter i uppdrag att flytta delar av verksamheten till motsvarande 20 nya tjänster. Därmed finns det sammanlagt 91 tjänster i Kirunapaketet, och det blir inte 120 tjänster som regeringen har lovat. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att infria löftet om 120 ersättningsjobb till ?
fr · H8112775 · 2021-05-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2775 Den så kallade mängdrabatten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade medierna om en man som dömdes till och tio månaders fängelse för flera grova våldtäkter och andra sexualbrott mot fyra närstående flickor. Mannen dömdes för åtta grova våldtäkter mot barn, två försök till grova våldtäkter mot barn, nio grova sexuella övergrepp mot barn och ett stort antal fall av sexuellt ofredande. Dagens regler om mängdrabatt innebär att mannen fått kraftig rabatt på straffet, vilket i princip innebär att flera av de våldtäkter han begått är straffria. Detta är mycket upprörande, i synnerhet med tanke på barnen, som med stor säkerhet har påverkats och kommer att påverkas mycket negativt . har vid upprepade tillfällen uppmanat regeringen att föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att följa tillkännagivande och vidta åtgärder för att skärpa lagstiftningen kring den så kallade mängdrabatten, och när kommer detta i så fall att ske?
fr · H8112776 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2776 Smittorisken i skolorna av (M) till Utbildningsminister (S) Sedan pandemins början har regeringen insisterat på att hålla skolorna öppna i största möjliga mån. Både bland lärare, skolledning, elever och föräldrar har denna inställning ett stöd i den mån att detta bör vara utgångspunkten. I många andra länder stängdes skolorna åtminstone delvis , för att sedan hålla öppet i hög grad men där med en lång rad olika åtgärder för att förebygga smittspridning i skolmiljö. har det kommit otaliga rapporter på hög smittspridning i skolorna; har varit den plats där smittspridningen varit högst i samhället. Det har också kommit fler anmälningar från skolorna än från vården avseende smittade på arbetsplatsen. är det fortfarande en grundläggande brist på tydliga nationella och lokala åtgärder för att kombinera just öppna skolor med olika insatser för att hålla smittan nere. Lärarfack, lärare och även elever menar att skolan har åsidosatts, att det saknas åtgärder för att kunna hålla avstånd, god ventilation, mindre elevgrupper, skyddsutrustning samt för att testa, smittspåra och isolera fall. Skolan upplevs vara en annan värld, där inga av de rekommendationer som finns kan upprätthållas, men också en värld som de styrande inte verkar bry sig om? Det visar sig också i skenade smittspridning bland unga och i att omkring var fjärde lärare har drabbats av covid-19. är både elever och lärare sjuka, vilket knappast heller är positivt för elevernas inlärning. Många i skolmiljön upplever att anmärkningsvärt lite görs och har gjorts för att skydda vuxna och barn från att bli sjuka i covid-19, att hälsa och liv riskeras för de människor som vistas i skolan och att de utsätts för mycket höga risker att bli smittade. Min fråga till utbildningsminister är följande: Hur ser ministern och regeringen på snabbtester, skyddsutrustning, växelvis undervisning på plats och distans, isolering av misstänkta fall, och vilka andra länders åtgärder för minskad smittspridning i skolorna har studerats och vilka åtgärder har man hämtat därifrån?
fr · H8112777 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2777 Smittorisk bland lärare och elever av (M) till Utbildningsminister (S) Sedan pandemins början har regeringen insisterat på att hålla skolorna öppna i största möjliga mån. Bland såväl lärare och skolledning som elever och föräldrar har denna inställning ett stöd i den mån att detta bör vara utgångspunkten. I många andra länder stängdes skolorna åtminstone delvis , för att sedan hålla öppet i hög grad men då med en lång rad olika åtgärder för att förebygga smittspridning i skolmiljö. har det kommit otaliga rapporter om hög smittspridning i skolorna. har varit den plats där smittspridningen varit högst i samhället. Det har också kommit fler anmälningar från skolorna än från vården avseende smittade på arbetsplatsen. är det fortfarande en grundläggande brist på tydliga nationella och lokala åtgärder för att kombinera just öppna skolor med olika insatser för att hålla smittan nere. Lärarfack, lärare och även elever menar att skolan har åsidosatts, att det saknas åtgärder för att kunna hålla avstånd och för god ventilation, mindre elevgrupper, skyddsutrustning samt för att testa, smittspåra och isolera fall. Skolan upplevs vara en annan värld, där inga av de rekommendationer som finns kan upprätthållas, men också en värld som de styrande inte verkar bry sig om. Det visar sig också i skenade smittspridning bland unga och att omkring var fjärde lärare har drabbats av covid-19. är både elever och lärare sjuka, vilket knappast heller är positivt för elevernas inlärning. Många i skolmiljön upplever att anmärkningsvärt lite görs och har gjorts för att skydda vuxna och barn från att bli smittade och sjuka i covid-19 på grund av att de är i skolan. Min fråga till utbildningsminister är följande: Vad avser ministern och regeringen att nu göra för att kraftigt minska smittspridningen i skolorna?
fr · H8112778 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2778 Ett säkerhetspolitiskt perspektiv för av (M) till Statsrådet (S) Som en konsekvens av stor medial uppmärksamhet kring lånelöfte från (), kopplat till , medverkade myndigheten och statsrådet på ett möte med näringsutskottet i dit utrikesutskottet också inbjudits. EKN klargjorde vilka olika kriterier som gäller vid bedömningar för lån till verksamheter. Det kan bland annat handla om ett lands status, risken för korruption och läget för mänskliga rättigheter. Det sägs också göras en ”samlad bedömning”. Från EKN uppges emellertid att någon säkerhetspolitisk bedömning inte görs. Information kring detta inhämtas inte från andra myndigheter. Inte ens om den tänkta affären sker i närområde eller är kopplat till den energisektor som allt oftare kan ha just säkerhetspolitiska dimensioner. Ett kraftverksprojekt i är ju ett gott exempel på där den typen av överväganden hade haft stor betydelse, inte minst för att en myndighet som EKN ska kunna takta med resten av officiella hållning och handling gentemot en regim som den företräder med bortfuskade val, stort mått av inhemskt förtryck, en förvärrad situation och ett kärnkraftsprojekt som väcker ett distinkt motstånd från grannländer som och vilka gör allt för att fånga ett bredare internationellt intresse kring detta. Min fråga till statsrådet : Planerar statsrådet och regeringen att på något sätt i instruktion, myndighetsdialog eller genom regleringsbrev tillfoga att EKN i sina samlade bedömningar för projekt också ska anlägga ett säkerhetspolitiskt perspektiv, vilket saknas?
fr · H8112779 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2779 Polisiär kontroll av olaglig taxitrafik av i (M) till Statsrådet (S) Flera undersökningar visar att har stora problem med olaglig taxiverksamhet, trots skärpt lagstiftning och tidigare genomförda åtgärder för att stävja olaglig taxi. Dessvärre tycks sociala medier underlätta förmedlingen av olaglig taxi, då förmedlingen via sociala medier är svår att komma åt och lagföra. Ett av få sätt att stävja verksamheten tycks vara polisiära insatser ute i trafiken. Redan i betänkandet Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen, som Utredningen om taxinäringen presenterade 2004, konstaterade dåvarande att det krävs ”stora insatser från rättsväsendets sida för att beivra svarttaxiverksamheten”. Man pekade även på behovet av samverkan med bland annat och arbetslöshetskassorna. Utredningen uttryckte att det måste ”skapas en känsla inom näringen att den som bryter mot gällande bestämmelser riskerar att avslöjas och bestraffas”. Tyvärr tycks inte situationen vara sådan . Om inte myndigheterna, i synnerhet polisen, ges i uppdrag att prioritera frågan kommer detta sannolikt inte att förändras. Polisen har uppgett att frågan inte kan ges mer resurser då de inte har ett nationellt uppdrag avseende kontrollen av dessa olagliga persontransporter mot betalning. Detta leder till att samhällets arbete mot problemet bromsas. Samtliga myndigheter som förväntas samverka är nämligen beroende av det kontrollarbete som polisen behöver göra ute på fältet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge polisen ett tydligare uppdrag att motverka olaglig taxiverksamhet?
fr · H8112780 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2780 Digitaliseringen av den offentliga sektorn av i (M) till Statsrådet (S) Regeringen klubbade digitaliseringsstrategi 2017. Den satte målet att ”statliga myndigheter, kommuner och regioner ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag”. Trots den ambitiösa målsättningen så hamnar längst ned i senaste rankning av medlemsstaternas arbete med digitalisering av den offentliga sektorn. Enligt är sämst på proaktivitet och att utforma offentlig sektor för digitala processer. Vi är näst sämst på öppenhet som standard och användardriven utveckling. Och vi hamnar bland de tio sämsta vad gäller datadriven offentlig sektor och offentlig sektor som en plattform. riskerar att hamna hjälplöst efter i utvecklingen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att skynda på och stärka digitala utveckling?
fr · H8112781 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2781 Tillväxthinder för företag av (SD) till Näringsminister (S) Nya siffror från visar på att företagen vill anställa oaktat pandemins härjningar. Trots rådande läge visar två undersökningar på att av företagarna har ambitioner att anställa de kommande två åren. Det bådar gott för att bekämpa den tilltagande långtidsarbetslösheten och för att överlag få ekonomi och vårt näringsliv på fötter igen efter pandemin. Dessvärre är det som så att det i en internationell kontext är få svenska företag som bedömer att de kommer att växa snabbt, något som sannolikt har att göra med de tillväxthinder som många företagare upplever. Höga skatter och brist på arbetskraft lyfts fram av av företagen som tillväxthinder. Regelkrångel utgör också en tydligt hämmande faktor för näringslivet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att företagen ska ges förutsättningar att växa till sin fulla potential efter pandemin?
fr · H8112782 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2782 Kontakter med av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en granskning av det statliga bolaget i SVT:s kom det fram minst sagt anmärkningsvärda uppgifter om bolaget. Inför programmet sände ut en intern information till medarbetarna. I en del av skrivelsen skriver bolaget: ”Exakt vad som kommer tas upp i programmet vet vi inte, men i stora drag kommer det handla om vilka personer som blir anvisade till oss, att kraven för att jobba på blivit för höga och hur affärer är viktigare än medarbetarna. har intervjuat flera tidigare chefer som berättar sin (negativa) bild av hur arbetar. I programmet så kommer även vår styrelseordförande svara på frågor. De har även intervjuat ansvarig på Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsminister . (Båda två tar oss i försvar. Bolaget skriver i sin interna information att bolagets styrelseordförande och arbetsmarknadsminister kommer att ta bolaget i försvar. Det innebär att det måste ha skett en dialog mellan statsrådet och bolaget efter det att intervjun genomfördes av statsrådet av SVT och . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka direkta kontakter har skett mellan arbetsmarknadsministern eller departementet eller statsrådets pressavdelning och inför och efter SVT:s Uppdrag gransknings granskning av ?
fr · H8112783 · 2021-05-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2783 Turkiska trakasserier mot Frontex av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt den grekiska tidningen har ”mycket allvarliga” incidenter, som bryter mot internationella regler, ägt rum där fartyg från den turkiska och den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex involverades. Enligt tidningen inträffade incidenterna utanför ön i när turkiska kustbevakningsfartyg kränkte grekiskt territorialvatten och gjorde farliga manövrer mycket nära finska och svenska båtar som patrullerar under Frontex paraply. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder mot med anledning av att svenska båtar varit involverade i incidenterna?