ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112886 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2886 Återbegravning av samiska kvarlevor av i (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) insamlades ett stort antal skelettdelar, framför allt kranier, från gravplatser och kyrkogårdar som ansågs inrymma samiska gravar, i liksom i övriga delar av Sápmi. Dessa utgrävningar skedde utan hänsyn till den lokala befolkningen, och i flera fall trots aktivt motstånd från den samiska lokalbefolkningen. finns samlingar med samiska mänskliga kvarlevor vid ett antal museer och institutioner i . Det finns ännu inte någon heltäckande och detaljerad sammanställning av innehållet i dessa samlingar. Ett fåtal fall av återbegravning har ägt rum i Sápmi. Det första fallet med en känd återbegravning av samiska mänskliga kvarlevor i gällde den så kallade Soejvengeelles (”Skuggmannens”) grav i Tärna socken i . har folkrättsliga förpliktelser gentemot det samiska folket genom den av , i antagna urfolksdeklarationen (artikel 12:1-2): Indigenous peoples have the right… to the use and control of their ceremonial objects; and the right to the repatriation of their human remains, och States shall seek to enable the access and/or repatriation of ceremonial objects and human remains in their possession through fair, transparent and effective mechanisms developed in conjunction with indigenous peoples concerned. grävdes två hela skelett och 21 kranier upp ur sina gravar vid som ligger norr om , nära gränsen mot . ligger de tolv återstående så kallade Ruonala-kranierna i en låda i källaren hos fjäll- och samemuseum Ájtte i . Här har de förvarats på order av . Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att samiska mänskliga kvarlevor ska behållas på statliga museer, eller är ministern beredd att vidta åtgärder för att dessa kvarlevor ska återbegravas?
fr · H8112887 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2887 Plastpåseskatten av i (M) till Finansminister (S) Regeringens skatt på plastbärkassar infördes . Skattskyldig är den som tillverkar plastbärkassar, den som för in eller tar emot plastbärkassar från annat EU-land och den som importerar plastbärkassar. Skatten var tänkt att omfatta plastbärkassar som är avsedda att tillhandahållas konsumenter för att de ska kunna packa eller bära varor och som inte är avsedda för varaktigt bruk. Undantaget från beskattning i lagstiftningen avser plastbärkassar avsedda för varaktigt bruk och gäller påsar som har ett syfte att återanvändas ett flertal gånger. har utvecklat påsar som är nedbrytningsbara och kan användas upp till 50 gånger. Påsen består av det egenutvecklade materialet Biodolomer, vilket är en sammansättning av flera förnybara råvaror som tillverkas i företagets fabrik. Påsen ger inte heller upphov till mikroplaster. Under utvecklingen av Biodolomer har Gaia ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom EU. Det statliga forskningsinstitutet har testat platsbärkassen och godkänt den som flergångsbärkasse. Högsta förvaltningsrätten har i en dom slagit fast en tidigare dom i och anser att Gaiakassen är skattskyldig. Enligt domen innebär det faktum att till utseendet inte skiljer sig från ”typiska plastkassar” att den inte är avsedd för varaktigt bruk. Detta innebär att man i bedömningen och tolkningen av lagstiftningen går mer på utseende än funktion. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilken analys ligger till grund för att en platsbärkasse kan kvalificera sig som miljöskattskattningsbar, när miljöaspekten inte beaktas vid bedömningen om skattskyldighet?
fr · H8112888 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2888 Virkestravar vid allmänna vägar av (M) till Infrastrukturminister (S) har tagit ut en avgift på virkestravar utmed allmänna vägar. I praktiken får markägaren betala för att använda sin egen mark, ett direkt hån mot äganderätten. Avgiften är också hårt kritiserad, och fattade beslut om att avgiften skulle bort. har förflutit och avgiften tas fortfarande ut. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att få ett slut på att tar ut avgift på virkestravar?
fr · H8112889 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2889 Terrorangreppen mot av (SD) till Utrikesminister (S) har trappat upp angreppen mot och har låtit mer än tusen raketer hagla ned över civila över hela . Den israeliska försvarsmakten IDF har slagit tillbaka mot Hamasledares nästen och avfyrningsramper i . Eftersom Hamas använder sig av civila människor som sköldar har också motangrepp drabbat dessa. förvarnar dock alltid innan ett mål angrips för att civila palestinier ska kunna ha möjlighet att söka skydd innan målet angrips. Hamas anfall mot däremot syftar till att döda så många israeler som möjligt. Det är nu viktigt att omvärlden visar sitt resoluta moraliska stöd för , som är under attack från terrorister. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att uttala sitt stöd för rätt att försvara sig mot terroristernas angrepp?
fr · H8112890 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2890 Politiska ställningstaganden av polis i tjänst av (SD) till Statsrådet (S) I samband med att terrororganisationen nu attackerar med tusentals raketer i syfte att döda så många civila israeler som möjligt har det hållits propalestinska demonstrationer även i . samlades omkring 200 personer i en otillåten palestinsk demonstration i för att protestera mot rätt att försvara sitt land och sitt folk mot terrorangreppen. Tidningen rapporterar om hur demonstrationen vid startade på och samlade en tät folksamling som skanderade arabiska ramsor. Polisen befann sig på men höll en låg profil där de enbart hade till uppgift att övervaka situationen. I videoklipp syns enbart en radiobil stå parkerad på långt avstånd. Detta trots att det handlade om en ”otillåten allmän sammankomst” med anledning av att man inte får samlas fler än åtta personer. Vidare fanns det enligt Samnytt ingen som hade sökt tillstånd för demonstrationen. Enligt en av polismännen ville myndigheten förhålla sig passiv för att ”inte elda på situationen”. Vidare ansåg samme polisman att man inte skulle ingripa eftersom det var strålande sol och protesten var ”för en bra sak”. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att polis i tjänst ska få göra politiska ställningstaganden, och om inte, vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att polis i tjänst ska uppträda politiskt neutralt?
fr · H8112891 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2891 intrång på territorium av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt uppgifter har azerbajdzjanska trupper avancerat in på armeniskt suveränt territorium i provinsen . premiärminister uppger också att azerbajdzjanska styrkor även försöker ta sig in i den östliga armeniska provinsen . säger att militären konfronterat de azerbajdzjanska styrkorna, men att situationen måste lösas med dialog. Enligt utrikesministerns twittrande har hon, i egenskap av OSSE-ordförande, varit i kontakt med både utrikesminister och den azerbajdzjanske utrikesministern . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vad framkom i ministerns kontakter med de båda utrikesministrarna, och avser ministern att fördöma agerande?
fr · H8112892 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2892 Lång analystid vid NFC av (SD) till Statsrådet (S) rapporterar om att det tar allt för polisen att göra kriminaltekniska undersökningar vid Nationellt forensiskt centrum, NFC. Chefen för avdelningen för grova brott i polisområde menar att situationen inte är bra och pekar på att han fick vänta på en dna-analys efter en misstänkt överfallsvåldtäkt. Den långa analystiden gör att en misstänkt hinner begå många gärningar . Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder för att förkorta analystiderna vid NFC?
fr · H8112893 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2893 Tillbakatagande av erkännande av som stat av (SD) till Utrikesminister (S) Medan palestinska terrororganisationer anfaller med tusentals raketer har utrikesminister gång på gång upprepat att har ett särskilt ansvar i konflikten. På fråga om varför har ett särskilt ansvar svarar utrikesministern att ”palestinierna har ju ingen egen stat och sköter inte hela administrationen”. Trots detta erkände regeringen staten . Dåvarande utrikesminister skrev på att ”regeringen anser att de folkrättsliga kriterierna för ett erkännande av staten är uppfyllda. Det finns ett territorium, om än med icke fastställda gränser. Det finns också en befolkning. Och det finns en regering med möjlighet att uppvisa inre och yttre kontroll. Därutöver har världssamfundet bedömt att är statsdugligt, det vill säga har förmågan att åta sig de förpliktelser som åligger en stat.” Det är ju anmärkningsvärt att den , trots en riksdagsmajoritet som är emot, erkände en stat som man uppenbarligen nu inte anser det vara en stat. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen nu att ta tillbaka sitt erkännande av som stat, och om inte, varför, med tanke på ministerns senaste uttalande?
fr · H8112894 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2894 Modernisering av lagstiftningen om moderna växtförädlingsmetoder av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) riktade ett tillkännagivande till regeringen att den ska verka för en modernisering av gentekniklagstiftningen och en teknikneutral lagstiftning. I en interpellationsdebatt sa miljöminister att det även var regeringens åsikt. På uppmaning från medlemsstaterna har gjort en studie och levererat en rapport om nya genteknikers status i ljuset av domslutet i , fall C-528/16. anser också att lagstiftningen är föråldrad, pekar på att unionen halkar efter omvärlden och redovisar inkomna synpunkter att den befintliga lagstiftningen skapar svårigheter för forskningen i unionen. Rapporten visar även att modern växtförädling behövs, inte minst för att klara miljö och ekonomi i jordbruk och för att nå målen i strategin Från jord till bord, strategin för biologisk mångfald och FN:s hållbarhetsmål. För vissa av de studerade teknikerna har EU:s livsmedelssäkerhetsmyndighet, Efsa, inte kunnat identifiera några som helst nya risker jämfört med konventionell växtförädling. Det faktum att många av de resulterande genetiska förändringarna är identiska med sådana som kan framkallas med konventionella, oreglerade förädlingsmetoder och identiska med naturliga mutationer gör det också svårt, för att inte säga omöjligt, att driva igenom effektiv reglering och att göra effektiv tillsyn med dagens regler. Det kan skapa stora administrativa problem och dispyter inom WTO. anser att fördelarna måste kunna skördas som man adresserar bekymmer. Den vill således att en risk–nytta-bedömning ska kunna göras och inte bara en riskbedömning. På så sätt närmar sig det bedömningssystem som finns i för genteknik i kraft av den etiska bedömningen som följer av förarbetena till . Närmast följer diskussioner med och rådet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Vad avser ministern att göra för att utnyttja den möjlighet som har öppnats för att förverkliga och regeringens numera gemensamma målsättning att gentekniklagstiftningen ska moderniseras och göras teknikneutral?
fr · H8112895 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2895 ansvar i världen av (SD) till Statsrådet (MP) meddelade den brittiske premiärministern att hans regering sänker biståndet av bnp. beskrivs detta som bara början. Flera länder har följt det brittiska exemplet. Detta rapporterar Samnytt. som allt fler länder sänker sitt bistånd för att ha råd att åtgärda stora problem i sina egna länder väljer att i stället öka sitt bistånd. Detta trots att det svenska välfärdssamhället har stora hål och blöder. är nu den allra generösaste biståndsgivaren av bni. Statsrådet säger till : ”Vi ser ökad fattigdom, stora hälsoutmaningar, skenande klimatförändringar och ett ekosystem i kris. Det är utmaningar som ingen kan lösa själv, det kan vi bara göra om vi samarbetar globalt. Att i det läget vilja minska förutsättningarna för att delta i det samarbetet – det tycker jag är att backa undan från vårt ansvar.” Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att har ansvar för att ta hand om hela världen, eller kommer statsrådet att vidta åtgärder för att prioritera att svenska skattemedel i första hand går till att laga den svenska välfärden?
fr · H8112896 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2896 Ungdomars förutsättningar att ta körkort av (KD) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har drabbat tusentals ungdomar som försöker att ta körkort. Dagens regler där klarade teoriprov har en begränsad giltighetstid i kombination med brist på körprovstider försvårar möjligheterna att klara ett körkort inom angiven tid. I vanliga fall kan kopplingen mellan teori och praktik vara logisk förutsatt att det finns tillräckligt med provtider. Dagens situation medför dock att ungdomar tvingas boka uppkörning ifrån hemorten. Många riskerar också efter ett underkänt körprov att inte få en ny körprovstid innan kunskapsprovets giltighetstid löpt ut. Detta gör att det har blivit svårare att ta körkort, framför allt i våra storstadsområden men även i andra delar av landet. När det är svårt att komma åt omtentamen eller nya uppkörningstider så leder det även till att körkortet blir betydligt dyrare för de som försöker att ta körkortet. Körkortet får inte bli en klassfråga där ungdomar utan föräldrar som kan ta ledigt från arbete och köra till en annan stad för körprov missgynnas. Eller där ungdomar inte har råd att göra om hela processen när giltighetstiden löpt ut – på grund av att bristande tillgång på provtider. Coronakrisen har slagit hårt mot ungdomar, och arbetslösheten i denna grupp är alldeles för hög. Körkort kan i vissa fall vara avgörande för att få ett visst jobb, och därför är det av stor vikt att dessa regler anpassas bättre till rådande omständigheter. Annars försvåras med möjligheterna att ta körkort också ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Vi behöver hitta ett sätt för att skapa fler pandemisäkra tider för teoriprov samt uppkörning, vilket underlättar för de som just nu försöker att ta sitt körkort. Det finns anledning att se över nuvarande regler kring teoriprovets giltighetstid och undersöka förutsättningarna att skapa fler tider för körprov. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att mildra de effekter som pandemin medför för ungdomars förutsättningar att erhålla körkort?
fr · H8112897 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2897 Intresset för energiteknik av (SD) till Statsrådet (S) Om fortsatt ska vara en framstående industrination är det helt avgörande att det finns en fungerande kompetensförsörjning. Vi kan nu se en omfattande elektrifiering tillta där såväl samtliga politiska partier som branscher är överens om färdriktningen. I samhällsdebatten står även energi- och klimatfrågor högt upp på dagordningen. Trots detta är intresset mindre för inriktningen energiteknik i gymnasieskolan , och har antalet elever minskat kraftigt. För oavsett om man ska jobba med drift av kärnkraft, kraftvärme, vattenkraft eller andra förnybara energikällor behövs det energitekniska ungdomar som i sin tur påverkar möjligheterna till de högre utbildningarna på driftssidan. Ett gott exempel för att locka ungdomar till högre utbildningar efter gymnasiet är Tekniksprånget som drivs i projektform av , Iva. Det är ett praktikprogram som syftar till att inspirera elever till att läsa vidare på en högre teknisk utbildning genom att ge en tydligare målbild av vad som väntar efter studierna, och som har haft ett mycket bra utfall. Enligt min uppfattning finns det ett oroväckande lågt intresse för energiteknik, som trots allt är en framtidsbransch, och om ingen förändring sker så riskerar detta att i förlängningen försvåra utvecklingen inom energiområdet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är ett problem med ett lågt intresse för energiteknik, och avser statsrådet att vidta några åtgärder?
fr · H8112898 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2898 Andelen manlig personal i förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn – av de anställda som arbetar med barn är män. Andelen har varit i stort sett . Andelen män som arbetar i fristående förskolor är högre än i kommunala förskolor: respektive . Vidare är det så att vissa år avslutar så få som av de manliga eleverna sin förskollärarutbildning. Flera män som intervjuats av olika forskare och reportrar beskriver baksidorna med att vara man i förskolan. De ifrågasätter varför de får rollen som vaktmästare som ska byta glödlampor när detta lika gärna kan göras av de kvinnliga förskollärarna. De upplever också att de är väldigt synliga som män i förskolan; att särbehandlas av kollegor, chefer och föräldrar kan upplevas både positivt och negativt. Men det jobbigaste som männen lyfter fram är att förhålla sig till att bli betraktad som en presumtiv pedofil. Och att hantera den rädsla, ilska och risk som det för med sig. svepte en våg av polisanmälningar in mot anställda män i förskolan. Tonläget var så högt att det till och med ifrågasattes ifall män borde få arbeta i förskolan. Resultatet blev att andelen män i förskolan sjönk från till som lägst 1998, enligt statistik från . har andelen män åter kommit upp på samma nivå som . Men rädslan för pedofili i förskolan har funnits där och har då och då flammat upp i debatten. Männen i studier säger att de försöker att inte låta sig påverkas av pedofildebatten när det gäller relationen till barnen på sina arbetsplatser, men en av männen förklarar att oron sätter sig i bakhuvudet. Rapporterna berättar hur många av männen bygger upp ett eget säkerhetstänkande kring hur de ska agera mot barn, föräldrar och kollegor för att undvika misstankar. En del män undviker att ha barnen i knät, att delta i barnmassage eller att ligga intill något barn vid vilan. De vill ha dörrar öppna när de ska hjälpa ett barn på toaletten eller byta blöja. En del män nekar i perioder att utföra olika arbetsuppgifter om de tror att det kan misstolkas. Om en anmälan uppmärksammas i närheten av deras egen kommun eller i riksmedier skapar det ytterligare rädsla. Vissa män uttrycker oro över att en anmälan från en förälder, som kan vara ogrundad, riskerar att slå sönder hela deras yrkesliv och privatliv i en handvändning. För även om anmälningarna läggs ned är det svårt att rentvå sig från misstankarna. De nedlagda anmälningarna väcker sällan medialt intresse. Däremot lever hatet ofta sitt eget liv när anmälda män får sin identitet röjd på öppna forum på internet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka andelen manlig personal i den svenska förskolan?
fr · H8112899 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2899 Rätt till undervisning i och på punktskrift av (SD) till Utbildningsminister (S) En elev med blindhet och med punktskrift som läsmedium får sin undervisning i skola i hemkommunen. Totalt går det cirka 100 elever i den svenska som är användare av punktskrift. I finns ingen lagstiftning som specifikt behandlar synskadade barns rätt till undervisning i och på punktskrift. Däremot framgår av 3 kap. 2 § skollagen (2010:800) att alla barn har rätt till den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. En elev med en funktionsnedsättning, som exempelvis en synskada, ska därmed ges stöd som så långt som möjligt kompenserar för funktionsnedsättningens konsekvenser. Det är skolhuvudmannen som ansvarar för att all utbildning genomförs i enlighet med skollagens bestämmelser, och tillsammans med rektor har denne ansvar att fördela resurser efter elevernas olika behov i enlighet med skolans kompensatoriska uppdrag. I instiftade däremot en sådan lag . Bakgrunden var att de rekommendationer och råd för synskadade elever som fanns inte alltid följdes i kommunerna. Förutom skollagen och de allmänna råd som Specialpedagogiska skolmyndigheten har utformat med utgångspunkt i denna kan synskadade barn åberopa diskrimineringslagen. Detta eftersom bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning utgör grund för diskriminering. En elev med blindhet ska så långt som möjligt vara i jämförbar situation med elever utan denna funktionsnedsättning i skolans hela verksamhet. En enskild individ som upplever diskriminering i form av otillgänglighet kan därmed få sitt ärende prövat av . Att en elev och dess vårdnadshavare ens ska behöva överväga en anmälan för att erhålla rätt stöd är dock fullständigt orimligt. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Överväger regeringen införandet av rätten till undervisning i och på punktskrift för barn och elever med blindhet i skollagen i stället för de nuvarande allmänna råden som riskerar att de inte alltid följs, och om inte, varför?
fr · H8112900 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2900 Åtgärder mot långtidsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Inför valet var Socialdemokraternas främsta vallöfte att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet . har har EU:s fjärde högsta arbetslöshet, och rekordmånga människor, närmare 200 000 personer, har varit arbetslösa . Arbetslösheten drabbar både den som lever i utanförskap och utan egen försörjning och som land mycket hårt. Drivkrafterna för att arbeta behöver stärkas, och trösklarna in till arbetsmarknaden behöver sänkas. En anledning till den höga arbetslösheten i är att det inte lönar sig tillräckligt att gå från bidrag till arbete. Det krävs kraftfulla åtgärder för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast. Den höga arbetslösheten innebär mycket stora problem för den enskilda som står utan jobb och egen försörjning, men också mycket stora problem för som land. En hög arbetslöshet försvårar förstärkningar av välfärden när färre betalar skatt och fler lever på bidrag. Det behövs en tydlig politik för att pressa tillbaka arbetslösheten och stärka tillväxten. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att minska långtidsarbetslösheten?