ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112341 · 2021-03-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2341 Ökad otrygghet bland kvinnor av (SD) till Statsrådet (MP) Otryggheten ökar, inte minst för kvinnor. I den jämställdhetsrapport som presenterat framgår att varannan kvinna inte vågar gå ut ensam. Även på lika villkor visar att av de tillfrågade kvinnorna i känner sig så otrygga att de ibland eller ofta avstår från att gå ut ensamma. Genomsnittet i för upplevd otrygghet ligger på , vilket innebär att mer än var tredje kvinna i inte kan leva sitt liv som hon vill på grund av otrygghet. Siffrorna ökar dessutom, både i och nationellt. aviserades att regeringen gett i uppdrag att undersöka hur förutsättningarna för platssamverkan i , BID-samverkan (Business Improved Districts), kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . BID-samverkan har redan utretts och ingår i ett par rapporter. presenterade i en rapport (2019:20) ett kunskaps- och diskussionsunderlag om vad som kan göras inom samhällsbyggnadsprocessen för att öka säkerhet och trygghet. presenterade även en vägledning från med . Teori och praktik för brottsförebyggande & trygghetsskapande åtgärder. Den innehåller ett flertal olika rekommendationer om brottsförebyggande och säkerhetsskapande åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen som rör samverkan samt design- och byggnationsåtgärder. Att inte behöva vara rädd för att vistas ute i sitt eget bostadsområde är ett högst rimligt krav och en viktig jämställdhetsfråga. Situationen i eskalerar åt fel håll. Med anledningen av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att återskapa tryggheten i vårt land och säkerställa att kvinnor vågar vistas ute?
fr · H8112342 · 2021-03-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2342 Bedömningen av symtombaserade diagnoser av (M) till Statsrådet (S) gäller nya regler i sjukförsäkringen. Den bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete som ska ske efter dag 180 i sjukfallet ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Den som är sjukskriven får därigenom bättre förutsättningar att hinna genomgå vård, behandling och rehabilitering för att kunna återgå i arbete. Till skillnad från de tidigare reglerna gäller det nya beviskravet även symtombaserade diagnoser såsom ME/CFS och postcovid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska de tänkta riktlinjerna för bedömning av symtombaserade diagnoser se ut?
fr · H8112343 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2343 Fängslandet av kurdiska ledare i av (SD) till Utrikesminister (S) dömde en domstol i den tidigare ledaren för det prokurdiska partiet , Selahattin Demirtas, till fängelse för att ha förolämpat landets president, . I är det nämligen ett brott att förolämpa presidenten. höll Demirtas ett tal där han hade sagt att Erdoğan under en konferens i hade ”fladdrat omkring från korridor till korridor” i förhoppningen att bli fotograferad tillsammans med president . Detta räckte för att Demirtas skulle fängslas. Demirtas greps tillsammans med ytterligare en ledare för och anklagades för terrorism till följd av påstådda kontakter med militanta kurdiska grupper. Han har suttit fängslad och hotas av livstids fängelse. Folkens demokratiska parti (HDP) är tredje största partiet i och har länge kämpat i motvind. Situationen har kulminerat , och partiet riskerar att förbjudas. fördes HDP-medlemmen bort av polis från i . Han hade uppehållit sig där i protest sedan att han blev av med sin status som parlamentsledamot. hot om att förbjuda HDP har lett till skarpa reaktioner från , och EU. uppmanade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att omgående frige Selahattin Demirtas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt ämnar ministern och regeringen agera mot brist på yttrandefrihet samt fängslandet av flera kurdiska ledare?
fr · H8112344 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2344 Övergången till standardtid av (SD) till Infrastrukturminister (S) Natten mellan den 27 och ställdes klockorna om , och det kanske . Inom EU pågår diskussioner om huruvida sommartidsomställningen ska avskaffas och fasta tider införas i hela EU. Planen, som det ser ut just , är att skrota växlingen mellan och . Skräckscenariot är dock om olika länder i EU väljer olika standardtider så att det uppstår ett lapptäcke av olika tidszoner även mellan de länder som följt samma indelning. Vi har diskuterat denna fråga flitigt i trafikutskottet, om för- och nackdelar med sommar- respektive normaltid som en fast standardtid, inte minst utifrån ett hälsoperspektiv och jordbruksnäringen. De nordiska länderna är varandras främsta handelspartner, och en betydande arbetspendling sker över gränserna. Olika ställningstaganden om en kommande standardtid i de olika nordiska länderna skulle kunna få betydande negativa effekter, inte minst i gränsområdena. Även färjetrafiken mellan och , via , skulle drabbas särskilt hårt om och skulle välja olikt, så att tidsskillnaden mellan länderna växer, från dagens . Snarare skulle ett närmande kunna erbjuda stora fördelar för samhandeln mellan länderna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser regeringen att göra för att säkerställa att ett eventuellt slopande av tidsomställningen inte innebär att och våra närmaste grannar väljer olika tidszoner som sin standardtid, med de negativa konsekvenser detta skulle få för handeln och arbetspendlingen över gränserna?
fr · H8112345 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2345 Beviskraven kring utreseförbud av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) publicerade SVT en artikel om en 17-årig flicka vid namn . kom från till 2015 och bodde i olika jour- och familjehem. När hennes familj kom till gjorde kommunens samordnare för hedersrelaterat förtryck och våld en kartläggning av situationen och bedömde att risken för att framgent skulle utsättas för hedersrelaterat förtryck och våld från sin biologiska familj var mycket hög. beslutar socialnämnden i kommun att omhänderta enligt LVU. försvinner från sitt familjehem. Ytterligare beslutar förvaltningsrätten att ska beredas vård med stöd av LVU. Flickan är då fortfarande försvunnen. Efter att förvaltningsrätten avslagit socialnämndens ansökan om att belägga med utreseförbud beslutar Kammarrätten i att det finns en påtaglig risk att förs utomlands i syfte att ingå äktenskap och beslutar att flickan ska förbjudas att lämna . står som utvandrad i folkbokföringen. När beslutet om utreseförbud äntligen tas för den 17-åriga flickan för att förhindra äktenskap är det , då har hon redan varit försvunnen . Det som är anmärkningsvärt är att bevisen inte ansågs tillräckliga. måste bli bättre på att skydda alla barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att agera så att beviskraven ändras i syfte att förhindra att flickor förs utomlands, så som i fallet ?
fr · H8112347 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2347 En återstart av möjligheten till träning för unga vuxna av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har vi tagit del av utbildningsministerns presskonferens och nya besked att gymnasieskolan åter kan öppna upp. Detta inte i huvudsak på grund av att pandemiläget har lättat utan med hänsyn till den uppenbara risk som föreligger för att våra ungdomar får brister i utbildningen och inte mår psykiskt väl av distansstudier. Detta välkomna besked avseende studier för våra äldre ungdomar för tankarna till folkhälsa, fysisk aktivitet och alltför mycket stillasittande då möjligheterna till träning och sportsliga aktiviteter fortsatt är stängda. Folkhälsan tar generellt stryk av isolering och brist på träningstillfällen, och det psykiska välmåendet är nära kopplat till fysisk aktivitet. När nu vädret i större utsträckning tillåter träning utomhus finns möjligheter att på ett pandemisäkert sätt genomföra träning även för grupper och lag, vilket snabbt skulle ”peppa” våra unga vuxna att åter komma igång med fysiska aktiviteter. Det är av stor vikt för såväl den enskilda individen och folkhälsan totalt som möjligheterna för föreningslivet att åter hitta rutiner och påbörja resan tillbaka till ett normaltillstånd. Om bedömningen nu gjorts att eleverna kan återgå till att träffas under skoldagen bör samma möjligheter finnas för att på ett säkert sätt kunna delta i träning tillsammans. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra det möjligt för föreningar att åter kunna dra igång med träning i grupp för unga vuxna?
fr · H8112348 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2348 Försäljningen av Metria av (M) till Näringsminister (S) , , röstade ja till att sälja det statliga bolaget , som har sitt huvudkontor i . Vid beslutet om försäljning gjordes bedömningen att Metria kan utvecklas med en aktiv och skicklig ägare som har motsvarande verksamhet som en kärnverksamhet. näringsminister meddelade att försäljningsprocessen avbrutits tills vidare. I interpellationen Det statliga bolaget (2019/20:105) ställdes ett antal frågor om försäljningen av bolaget och bolagets lönsamhet. Metria har presenterat sitt rörelseresultat . Nettoomsättning uppgick till (401,) och EBITDA till (−4,). Kassaflöde (−0,). Resultat var således bättre än 2019. riktade ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om så kallade geodata. Regeringen bör prioritera att geodata blir tillgängliga för alla i så stor utsträckning som möjligt och återkomma med förslag på hur det ska finansieras. Med öppna och avgiftsfria statliga och kommunala geodata skapas en större marknad för vidareförädling av geodata. Med öppna data och digitala samhällsbyggnadsprocesser skapas förutsättningar för att kunna halvera dagens handläggningstider för att få fram beslut om vägrätt, banrätt, byggrätt, bygglov, ledningsrätt och övrig fastighetsbildning. Regeringens proposition om planintressenters medverkan vid detaljplaneläggning (proposition 2020/21:131) skapar större möjligheter för konsulter inom samhällsbyggnadsområdet att bidra till snabbare planprocesser genom att planintressenten ska kunna påbörja arbetet att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att nu vidta utifrån beslut att sälja Metria?
fr · H8112349 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2349 Ett förbud mot omvändelseterapi av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade SVT om ”” som tvingas hålla sin sexualitet hemlig, livrädd för släktens agerande. Han riskerar att skickas utomlands för att ”bota” sin sexualitet. Omvändelseterapi är behandling som utgår från det falska antagandet att man kan ”botas” från den sexuella läggning eller könsidentitet som man föds med. Det innefattar ofta påtryckningar och tvång för att personen inte längre ska identifiera sig som hbtq-person eller inte ge uttryck för den delen av sin identitet. För den som utsätts innebär omvändelseterapi ofta stort psykiskt lidande. Därför fördöms företeelsen av WHO och erkända medicinska och psykologiska institutioner världen över. antog även en resolution om att omvandlingsterapi borde förbjudas i . Ändå överlever omvändelseterapin och svenska hbtq-ungdomar hotas att utsättas för den. Liberalerna har redan medverkat till att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor getts ett uppdrag att kartlägga fenomenet omvändelseterapi. Utan mer information kan inte våra gemensamma resurser användas på bästa sätt. Men det räcker inte. Enligt min mening borde det införas ett uttryckligt lagbrott som omfattar de fall där brottet olaga tvång inte går att bevisa men där individen i praktiken blir tvingad av ett kollektiv att behandlas för sin läggning. När unga personer lever i total ofrihet mitt i det svenska samhället är det vår skyldighet att försvara deras rätt att fritt få forma sitt eget liv och sin egen identitet. Hedersförtrycket är vår tids största jämställdhetsproblem, och det drabbar särskilt hbtq-personer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att förbjuda omvändelseterapi enligt ovan?
fr · H8112350 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2350 Arbetsmiljöansvar vid hemarbete av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Pandemin har utmanat vårt samhälle på många sätt som vi inte kunde förutse. rekommendation att i möjligaste mån arbeta hemifrån för att minska smittspridningen har hörsammats av många arbetsgivare. börjar rapporter komma kring vad det senaste årets hemarbete har inneburit för människors hälsa och möjligheter till en bra arbetsmiljö. Senast i raden är en medlemsundersökning från Ingenjörer där av dem som svarat uppger att de har ont i kroppen. Av rapporteringen framgår också att det finns oklarheter i hur en arbetsgivares arbetsmiljöansvar ser ut vid hemarbete. Flera efterfrågar förtydliganden från kring regler och ansvar vid hemarbete. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att säkerställa att arbetsgivare och arbetstagare har tillgång till information om arbetsmiljöansvar vid hemarbete?
fr · H8112351 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2351 Stärkta rättigheter för barn vid nationella adoptioner av (L) till Socialminister (S) har systematiserat internationella adoptioner som i grunden ska vara rättssäkra, både för presumtiva adoptivföräldrar och för barnet. Genom internationella samarbeten och överenskommelser som skapas rutiner för att framför allt skydda barnet. I genomgår presumtiva föräldrar en process med både obligatorisk utbildning och en gedigen medgivandeutredning som normalt hanteras av familjerätten i kommunen. Efter att de presumtiva adoptivföräldrarna fått ett medgivande kan de som vill fortsätta processen genom de av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd godkända adoptionsorganisationerna. När det däremot gäller nationella adoptioner finns ingen systematiserad och rättssäker process. Även om antalet nationella adoptioner är relativt lågt ligger ansvaret mycket tyngre på i respektive kommun att hitta och välja ut adoptivföräldrar. Det finns heller inget kösystem. I praktiken innebär det att den eller de som fått ett medgivande skriver till kommuner och deras familjerätter för att upplysa dem om att de finns som presumtiva föräldrar. Därefter är det upp till enskilda handläggare att fastslå och välja adoptivföräldrar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att se över lagstiftningen samt systemet för nationella adoptioner för att ta till vara barnets bästa?
fr · H8112352 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2352 bojkott av svenska företag av (SD) till Statsrådet (S) Det har varit känt i omvärlden att utsätter den muslimska gruppen uigurer för tvångsarbete, tortyr och systematiska våldtäkter i fångläger i . Det svenska klädföretaget H & M kommenterade uppgifterna om att dess underleverantörer misstänktes utnyttja tvångsarbetare i och sa att de ser allvarligt på det. Man konstaterade också att man skulle avsluta samarbetet om det finns ett samband. har inlett en bojkott av H & M. Det kinesiska telekomföretaget , som har nära samarbete med den kommunistiska diktaturregimen, har plockat bort H & M:s app från sin App Store. Flera kinesiska handelsplatser, som och Tmall, har också blockerat H & M:s produkter. skrev följande på största mikroblogg Weibo: Att sprida rykten om att bojkotta bomull från Xinjiang och vilja tjäna pengar i ? Det är önsketänkande! Att ett företag tar ansvar och står upp för mänskliga rättigheter och mot tvångsarbete är något som bör välkomnas och inte bestraffas. Därför bör inte , som ofta hävdar sitt arbete runt om i världen för just mänskliga rättigheter, låta den kinesiska regimens bojkott av företaget ske utan några som helst konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några särskilda åtgärder mot kinesiska företag och deras möjligheter att verka i som en konsekvens av att man i nu inleder en bojkott av ett svenskt företag som står upp för mänskliga rättigheter?
fr · H8112353 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2353 Åtgärder mot återfallsförbrytare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har en man kunnat fortsätta att begå upprepade brott mot barn. I flera fall har han återkommit till de han tidigare utsatt. Det framkommer i en dokumentärserie från och P1. Inom rättsväsendet finns en frustration över att det inte går att stoppa den här typen av återfallsförbrytare. dömdes mannen första gången för bland annat våldtäkt mot barn. Han hade då kartlagt unga flickor och samlat på sig bilder och information som han sedan använt för utpressning. Ekots granskning visar att redan när mannen var på en permission skapades ett molnkonto han senare använde för fortsatt brottslighet. Mannen dömdes igen, men kort efter att han kommit ut fortsatte han att utpressa samma flickor han tidigare utsatt. Han har dömts fyra gånger för totalt 44 brott. I den senaste utredningen hittades, enligt polisen, mappar där han kartlagt över 3 000 flickor. Han har bara åtalats för en bråkdel av de han ska ha kartlagt. , polisens handläggare i flera av fallen, säger till : ”Det är ju en frustration att vi inte kan göra mer. Han har avtjänat sitt straff, han kommer ut, sen vet vi att det bara är en tidsfråga innan det kommer att hända igen. Vi kan inte göra så mycket, utan vänta till dess att han begår nya brott. Det är ju frustrerande, det känns ju inte bra.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med detta?
fr · H8112354 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2354 Antalet besökare vid religiösa sammankomster av (KD) till Socialminister (S) har presenterat ett förslag som möjliggör för museer och konsthallar att öppna för publik igen. Förslaget innebär att dessa institutioner får samma regler som gäller för handelsplatser och affärer, det vill säga upp till 500 personer. Regeln är att maximalt en person per av den tillgängliga ytan eller som mest 500 besökare. kommer stora kyrkor att, i bästa fall, få välkomna en tiondel av det antalet personer från . Hur tänker regeringen? Biskop skriver följande på : ”I sitt remissvar till regeringen beskriver sammankomster där deltagarna sitter ned som sammankomster med en mindre risk för smittspridning i jämförelse med sammankomster där deltagarna står upp eller är i rörelse. Ändå väljer myndigheten att föreslå större lättnader för museer, där människor rör sig runt i rummet, än för allmänna sammankomster där människor sitter på sin plats, till exempel i en stor kyrka. Varför är det så? Det kan också påpekas att har konstaterat att religiösa sammankomster är en kategori av samlingar där risken för smittspridning är mycket låg.” Modéus skriver vidare: ”Att få uttrycka sina grundlagsskyddade fri- och rättigheter, som att utöva sin religion, är en rättighet som endast i yttersta undantagsfall får begränsas. Ur ett rättighetsperspektiv är det en smula märkligt att riksdag, regering och inte ger lika möjligheter till religionsutövning som man ger till exempel handel i köpcenter eller kulturupplevelser på ett museum.” Det borde också vara en självklarhet med olika maxantal för en stor katedral och ett litet kapell. Precis som det är med en skillnad på hur många som får gå in på och en flera livsmedelsbutik. Flera kyrkor används nu för vaccinering, medan gudstjänster är pausade . hålls köpcenter och gym öppna enligt kvadratmeterregeln. Enligt min uppfattning borde samma regel gälla i kyrkor, och det redan i påsk. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför bedöms kyrkor vara farligare än museer, och vidtar ministern några åtgärder?
fr · H8112355 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2355 inflytande över företag verksamma i av (SD) till Statsrådet (S) H & M är utsatt för en mycket omfattande bojkott i till följd av sitt uttalade motstånd mot förekomsten av koncentrationsläger i där människor används i tvångsarbete och utsätts för omfattande övergrepp. Den statssanktionerade attacken mot H & M sträcker sig dessutom långt utanför landets gränser: Företagets app har nämligen inte bara plockats bort för mobilanvändare i utan även från en lång rad kinesiska telefoner (inklusive Huawei) i andra länder, som därmed strikt följer diktaturens vilja. Det som sker lär inte komma som någon överraskning för någon som engagerat sig i förehavanden. Ej heller det faktum att kinesiska företag strikt följer de direktiv som kommer från (i detta fall för att försvara koncentrationsläger och brott mot mänskliga rättigheter i Xinjiang). , såsom Huawei, springer diktaturens ärenden just för att de är beroende av diktaturen och då de enligt lag måste understödja den kinesiska underrättelsetjänsten om så önskas. Det innebär att omfattande åtgärder, som de vi nu sett, men även informationsutbyte och annat blir ett viktigt vapen för regimen att använda för att nå sina mål. Mot bakgrund av de omfattande uppköp av företag, erbjudanden om kinesiskt stöd till utbyggnation av infrastruktur i andra länder och dylikt finns det skäl att se över eventuella hotbilder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på det inflytande som har i genom sina företag och produkter mot bakgrund av de uppgifter som redogjorts för i frågan, och kan vi förvänta oss att statsrådet vidtar några åtgärder?
fr · H8112356 · 2021-03-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2356 Niqab-, burka- och slöjförbud i förskola, grundskola och gymnasieskola av (SD) till Utbildningsminister (S) röstade invånarna i för ett förbud mot burka och niqab på allmänna platser. införde totalt slöjförbud på allmänna platser medan bland annat , , , och helt eller delvis har förbjudit täckande av ansiktet på allmänna platser. Ett efter ett av länder tar beslut kring dessa kvinnoförtryckande symboler. Alltmedan vi ser hur det hedersrelaterade våldet och förtrycket ökat i . Ingen människa ska behöva leva i en förtryckande och våldsam hederskultur som kraftigt begränsar deras möjligheter att leva sina liv så som de själva önskar. Trots detta ser vi hur till och med små barn tvingas dölja sitt hår och sina ansiktet i förtryckets namn. Slöjan är kvinnoförtryckande och framtagen av män för att styra det kvinnliga könet. Dess syfte är att skyla flickor och kvinnor för att inte väcka männens lustar, ett sätt att objektifiera kvinnor. Det är fruktansvärt att små barn sexualiseras. Barnens rättighet att vara just barn och inte någonting annat måste komma först, men ser vi hur föräldrar förutsätter att ett barn har samma religion som dem och kräver att barnet har slöja redan på fritidsnivå. I FN:s konventionen och i den europeiska konventionen kan man läsa om mänskliga rättigheter och om barnets rätt till religionsfrihet. Trots detta lever inte upp till det. måste bli bättre på att stå upp mot kvinnoförtrycket och för rätten att bestämma över sitt eget liv. I ett samhälle som står upp för barns rätt att vara just barn är det oacceptabelt att unga flickor tvingas bära dessa sexualiserande och förtryckande symboler. Att fatta beslut om att bära slöjan är man knappast tillräckligt vuxen nog att fatta i förskolan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Ämnar ministern och regeringen införa ett niqab-, burka- och slöjförbud i förskola, grundskola och gymnasieskola och om inte, varför?