ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122156 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2156 av (SD) agerande mot har frågat mig på vilket sätt den arbetar inom EU för att få till stånd kraftfulla reaktioner och konkreta åtgärder från EU:s sida mot agerande gentemot , och om jag är öppen för att på egen hand vidtar konkreta åtgärder som en markering mot det oacceptabla i agerande. I mitt svar på fråga 2020/21:1460 av , kränkningar av territorium och fråga 2020/21:1546 av , hot mot redogjorde jag för regeringens hållning på det område som lyfter i sin fråga. Regeringens position ligger fast. och EU verkar för fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar i alla internationella sammanhang. måste liksom alla stater efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. Regeringen verkar för en fortsatt tydlig EU-gemensam Kinapolitik.
frs · H8122157 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2157 av (M) Familjeveckans samhällsekonomiska konsekvenser har frågat mig när jag avser att återkomma med en konsekvensbeskrivning av införandet av familjeveckan omfattande bortfall av antalet arbetade timmar i samhället samt kostnader inom mitt ansvarsområde. Departementspromemorian Införandet av en familjevecka påbörjas (Ds 2020:24) remitterades . I promemorian lämnas förslag till hur ett införande av familjeveckan kan ske. Även konsekvenser av införandet beskrivs. Bland annat beskrivs ekonomiska konsekvenser för offentlig sektor så som administrations- och investeringskostnader för statliga myndigheter, ökade utgifter för föräldraförsäkringen samt effekter på inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och löner för stat, kommun och region. Utöver detta beskrivs i promemorian även förslagets effekter på antalet arbetade timmar i statlig, och privat sektor samt även effekter på BNP på kort sikt. Förslaget om införandet av familjeveckan bereds i .
frs · H8122158 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2158 av (M) Brand i el- och hybridfordon har frågat mig vad jag avser att göra för att öka kunskapen om el- och hybridbilssläckning hos landets räddningstjänst. Det är av stor betydelse att kommunernas räddningstjänster kan genomföra effektiva och säkra insatser vid olyckor med alla förekommande typer av fordon. Fordon som har hybrid- eller eldrift blir allt vanligare. De särskiljer sig genom att de har större batterikapacitet och att batterierna ofta är av typen litiumjon. Kunskap om riskerna med litiumjonbatterier är då av särskild vikt. De undersökningar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har gjort visar att bränder i fordon med litiumjonbatterier inte är mer vanligt förekommande än bränder i fossilbränsledrivna fordon. När ett fordons litiumjonbatteri utsätts för brand blir dock riskerna efter en tids brandexponering annorlunda. Branden blir bland annat svårare att släcka och produktionen av farliga gaser högre än vid bränder i fossilbränsledrivna fordon. MSB konstaterar att utvecklingen av fordonsbatterier går snabbt – inte minst när det gäller den kemiska sammansättningen i battericellerna, vilket i sig kan påverka brandspridningen och produktionen av farliga gaser. MSB följer kontinuerligt utvecklingen inom området. Myndigheten har goda och väl etablerade kontakter med fordonsindustrin och forskarvärlden. Dessutom har MSB ett väl etablerat internationellt samarbete på området. Myndigheten inhämtar kontinuerligt kunskap och erfarenheter för att återkommande kunna publicera faktabaserad kunskap om riskerna med litiumjonbatterier. Myndighetens vägledning, ”Räddningsinsats där litiumjonbatterier förekommer” är ett stöd till kommunernas räddningstjänster och ett led i det arbetet. Där behandlas riskerna med bränder i fordon med litiumjonbatterier och hur räddningspersonal bör agera vid sådana insatser. pågår tre studier som MSB har initierat eller som myndigheten på annat sätt deltar i. Två av studierna granskar specifikt vilka gaser som produceras vid brand i litiumjonbatterier och vilka risker som räddningspersonal utsätts för vid exponering av dessa gaser. Den tredje studien syftar till att kartlägga rådande kunskapsläge för att klargöra vilka ytterligare forskningsbehov som finns för att möta framtidens risker vid brand i fordon. MSB:s vägledning uppdateras kontinuerligt. Det vidtas således flera åtgärder för att öka och snabbt sprida kunskap om riskerna med litiumjonbatterier och säkerställa hög kvalitet i den kunskap som sprids för att bland annat möjliggöra säkra och effektiva räddningsinsatser vid fordonsolyckor. Regeringen följer noga utvecklingen inom området.
frs · H8122159 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2159 av (M) Risker för familjekonflikter med familjeveckan har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att skydda barnen och minska risken för stridigheter mellan föräldrar inom föräldraförsäkringens ram. Jag delar uppfattningen att konflikter föräldrar emellan ska minimeras för att skydda barnen. Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn tar inte alltid aktivt hand om eller lever med barnet i lika stor utsträckning. En viktig utgångspunkt för familjepolitiken är dock att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barnet. Barn har också enligt artikel nio rätt att upprätthålla sin relation till och kontakt med båda sina föräldrar. Ordningen med gemensam vårdnad bygger bl.a. på tanken att föräldrarna ser till barnets bästa och kan samarbeta om frågor som rör barnet. Det är mot den bakgrunden som fördelningen av dagar med föräldrapenning mellan vårdnadshavarna ska ses. Även förslaget om att vårdnadshavare med gemensam vårdnad inte kan avstå familjedagspenning så som beskrivs i departementspromemorian Införandet av en familjevecka påbörjas (Ds 2020:24) har den utgångspunkten. De reserverade månaderna i föräldrapenningen har varit åtgärder som inneburit att män har ökat sitt uttag av föräldrapenning och har därmed utgjort ett effektivt redskap för att utjämna skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan män och kvinnor. Ett jämställt föräldraskap bidrar även till jämställdhet på arbetsmarknaden. I de fall det finns konflikter mellan föräldrar om exempelvis vårdnad, boende och försörjning så finns insatser att ta del av inom ramen för exempelvis samarbetssamtal i kommunen. Förslaget om införandet av familjeveckan har remitterats och frågan bereds i .
frs · H8122160 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2160 av (M) Skatteregler avseende bärplockning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder om skattereglerna medför att det inte kommer tillräckligt många bärplockare till . För regeringen är det viktigt att det råder ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Alla som arbetar i har rätt till goda arbetsvillkor. Ordning och reda på arbetsmarknaden innebär även att det ska gälla sunda konkurrensförhållanden. I syfte att uppnå mer konkurrensneutrala regler infördes därför ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid tillfälligt arbete i . Det avgörande för om en arbetstagare som arbetar tillfälligt i ska beskattas här är vem som arbetet utförs för, inte vem som i formell mening är arbetsgivare och betalar ut lönen. Det är internationellt vedertaget att tillämpa ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp. Motsvarande regler finns redan i de nordiska länderna och i flertalet av EU:s medlemsstater samt övriga länder som har skatteavtal med. Skatteavtalen anger hur dubbelbeskattning ska undvikas. Införandet av ekonomiska arbetsgivarbegreppet är en generell förändring av skattereglerna. Förändringen påverkar därför alla företag med inhyrd utländsk arbetskraft.
frs · H8122161 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2161 av (M) basering på har frågat mig om jag har för avsikt att agera för att ska kunna fortsätta ha som hemmabas för sin flygverksamhet, och hur jag tänker säkerställa att även ska kunna ha en hög beredskap för miljö- och sjöräddningsinsatser om myndigheten inte kan vara kvar på . Det är ur miljö- och säkerhetsperspektiv av stor vikt att effektivt kunna övervaka och skydda hav och större insjöar samt kustområden. har de centrala uppgifterna att utföra miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst till sjöss samt bedriva sjöövervakning. har ett 20-tal kuststationer längs stora delar av och en flygkuststation med tre flygplan på . Kustbevakningsflyget är en viktig del av myndighetens samlade förmåga till sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss. bedömer att kustbevakningsflyget kan upprätthålla sin nuvarande förmåga på annan flygplats under en kortare övergångstid om skulle stängas i närtid men att det på behövs en permanent lösning. följer situationen för och har en dialog med och andra berörda aktörer om möjligheten att vid behov permanent kunna bedriva kustbevakningsflyget vid någon annan flygplats än . Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följa förutsättningarna för kustbevakningsflyget, som är en viktig del av samlade förmåga till sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss.
frs · H8122162 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2162 av (M) Ersättning till instruktörer inom försvarets frivilligorganisationer har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att se över och öka ersättningarna till instruktörer inom försvarets frivilligorganisationer. Personell tillgänglighet är en förutsättning för verksamheten inom försvaret. Försvarsdepartementet har en löpande dialog med Försvarsmakten och frivilligorganisationerna rörande personalfrågor och behov av olika åtgärder för att säkerställa nödvändig kompetens. Tillgång till instruktörer inom försvarets frivilligorganisationer är en sådan fråga som jag avser att fortsatt följa.
frs · H8122163 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2163 Elförsörjning för utbyggd infrastruktur i och fråga 2020/21:2164 Åtgärder för att säkra svensk elförsörjning båda av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med den rådande osäkerheten och försäkra invånarna i om att det är möjligt att genomföra den stora planerade utbyggnaden av elberoende infrastruktur. har också frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra en stabil tillgång på driftssäker svenskproducerad el i hela landet, även under vindstilla och kalla dagar. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang Regeringen presenterade tillsammans med energibranschen ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Därmed säkrades tillräcklig eleffekt i och . När det gäller har () och (E.ON) arbetat vidare med konkreta åtgärder där målsättningen är att ha åtgärderna på plats , men vi kan se resultat . fram till har överföringskapaciteten av el till ökat med cirka 150 MW, vilket motsvarar förbrukningen i två städer av storlek. När samtliga åtgärder har genomförts förväntas kapaciteten för E.ON:s effektuttag ha ökat med ytterligare några hundra megawatt. Jag kan konstatera att E.ON, utifrån de behov och planer som är kända , gör bedömningen att tillförseln från stamnätet i är tillräcklig då stamnätet är utbyggt. Jag delar synpunkt att det är problematiskt att projektet försenats kraftigt. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att utvärdera Svenska kraftnäts hantering av projektet, bland annat med syftet att undvika liknande problem i framtida investeringar. Vad gäller åtgärder för att säkra en stabil tillgång på driftssäker el i hela landet, även under vindstilla och kalla dagar framöver så arbetar regeringen aktivt med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Exempelvis har regeringen remitterat förslag för att åtgärda problem med kapacitetsbrist i elnät. Regeringen har också uppdragit åt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar för s.k. stödtjänster. Regeringen avser också att återkomma med förslag till för att korta ledtider i tillståndsgivningen för ny elinfrastruktur. Vidare har arbetet även påbörjats med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Det kan också noteras i detta sammanhang att planerar rekordstora investeringar , 2022–2024, om .
frs · H8122164 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2163 Elförsörjning för utbyggd infrastruktur i och fråga 2020/21:2164 Åtgärder för att säkra svensk elförsörjning båda av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med den rådande osäkerheten och försäkra invånarna i om att det är möjligt att genomföra den stora planerade utbyggnaden av elberoende infrastruktur. har också frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra en stabil tillgång på driftssäker svenskproducerad el i hela landet, även under vindstilla och kalla dagar. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang Regeringen presenterade tillsammans med energibranschen ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Därmed säkrades tillräcklig eleffekt i och . När det gäller har () och (E.ON) arbetat vidare med konkreta åtgärder där målsättningen är att ha åtgärderna på plats , men vi kan se resultat . fram till har överföringskapaciteten av el till ökat med cirka 150 MW, vilket motsvarar förbrukningen i två städer av storlek. När samtliga åtgärder har genomförts förväntas kapaciteten för E.ON:s effektuttag ha ökat med ytterligare några hundra megawatt. Jag kan konstatera att E.ON, utifrån de behov och planer som är kända , gör bedömningen att tillförseln från stamnätet i är tillräcklig då stamnätet är utbyggt. Jag delar synpunkt att det är problematiskt att projektet försenats kraftigt. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att utvärdera Svenska kraftnäts hantering av projektet, bland annat med syftet att undvika liknande problem i framtida investeringar. Vad gäller åtgärder för att säkra en stabil tillgång på driftssäker el i hela landet, även under vindstilla och kalla dagar framöver så arbetar regeringen aktivt med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Exempelvis har regeringen remitterat förslag för att åtgärda problem med kapacitetsbrist i elnät. Regeringen har också uppdragit åt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar för s.k. stödtjänster. Regeringen avser också att återkomma med förslag till för att korta ledtider i tillståndsgivningen för ny elinfrastruktur. Vidare har arbetet även påbörjats med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Det kan också noteras i detta sammanhang att planerar rekordstora investeringar , 2022–2024, om .
frs · H8122165 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2165 av (SD) anslag har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att ska ha tillräckliga resurser för att möta behoven som uppstår kring utbyggnaden av elnäten. har ett viktigt uppdrag, framför allt i att pröva nya ledningar (koncession) och reglera el- och gasnäten. har det av olika anledningar varit högt tryck i dessa frågor. , då den tidigare regeringen tillträdde, har förvaltningsanslag ökat med . Förvaltningsanslaget har exempelvis höjts i flera omgångar för att stärka arbetet med koncessioner. Det är ännu för tidigt att uttala sig om hur medel i Budgetpropositionen kommer att fördelas. Trots omständigheterna under rådande pandemi har myndigheten beslutat ungefär lika många nyanslutningar (43) som kommit in (46). Den genomsnittliga handläggningstiden har för dessa ärenden varit . Jag vill ändå understryka vikten av att tillståndsprocesserna ska vara effektiva och transparanta för de berörda aktörerna, inte minst markägarna. Det är också av yttersta vikt att underlagen som kommer in till myndigheten håller hög kvalitet och att förarbetet är väl genomfört. Här anser jag att det finns förbättringspotential och regeringen avser att fortsätta att arbeta aktivt med dessa frågor. Regeringen avser också kunna presentera förslag som syftar till att förenkla och förbättra koncessionsförfarandet.
frs · H8122166 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2166 av (M) Stöd till Covax har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen inom ramen för det svenska biståndet ska öka stödet till Covax. Global tillgång till vaccin mot covid-19 är en prioriterad fråga för regeringen. Det handlar om solidaritet att visa hänsyn men om att få stopp på en pandemi som har allvarliga konsekvenser världen över. Vaccin spelar en avgörande roll i kampen mot pandemin, för att sätta stopp för virusets effekter, skynda på den ekonomiska återhämtningen och minska risken för virusmutationer. Global vaccintillgång gynnar därmed också vår egen befolkning. För att lyckas måste vaccinet komma alla till del, inte bara vissa länder. Jag är stolt över att har kunnat bidra med till Covax viktiga arbete för att möjliggöra vaccination mot covid-19 i 92 låg- och medelinkomstländer. Tillsammans har och medlemsstaterna bidragit med runt till Covax. Satsningen har redan givit resultat. levererade Covax de första doserna till och hade över 28 miljoner vaccindoser levererats till 37 länder. Vaccinutrullningen ställer också krav på hälsosystemen att kunna genomföra vaccination. Här spelar också långsiktiga stöd för att stärka hälso- och sjukvårdssystem en viktig roll. Covax ingår i det WHO-ledda initiativet Access to Accelerator (ACT-A) med ett totalt finansieringsbehov för vaccin, diagnostik och behandling. Detta motsvarar runt en fjärdedel av allt bistånd 2019, eller allt hälsobistånd i världen . ACT-A har därför betonat vikten av att undvika undanträngningseffekter på andra delar av biståndet. Exempelvis mister enligt WHO sammanlagt över 2,5 miljoner människor livet i malaria, tuberkulos, hiv/aids och osäkra förlossningar, trots att nästan alla dessa fall hade kunnat förebyggas eller behandlas med effektiva åtgärder. Vidare är det ännu osäkert vilken långtidseffekt som vaccination mot covid-19 kommer att få på global nivå. har pandemin i sig omfattande indirekta effekter, inte minst i låg- och medelinkomstländer. Regeringen följer frågan noga och ser över möjligheten att utöka stöd till Covax.
frs · H8122167 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2167 av (M) och och fråga 2020/21:2176 av (SD) Säkerhetslagen i har frågat mig vilken bedömning jag och regeringen gör av som seriös och meningsfull avtalsslutande part när nu så tydligt och frankt den tidigare överenskommelsen som ingåtts angående status ensidigt och brutalt överges. har frågat mig om jag lyft det han redogör för i sin fråga med min kinesiska motsvarighet och vilka åtgärder det kan förväntas att jag vidtar i det internationella samfundet. Jag svarar på de två frågorna gemensamt. Jag har i tidigare svar till redogjort för regeringens hållning och de åtgärder som regeringen och EU vidtagit med anledning av utvecklingen i , bland annat i mitt svar på fråga 2020/21:1832, Stöd för demokratirörelsen i , samt i mitt svar på fråga 2020/21:2036, förändringar av valsystemet i . Som jag framhållit fäster regeringen stor uppmärksamhet vid situationen i , och vi ser med stort allvar på införandet av den nya säkerhetslagstiftningen, vilken bryter mot internationella åtaganden. och EU har framfört vår syn till kinesiska myndigheter. Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande.
frs · H8122168 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2168 av (SD) Förbättrad konsekvensanalys av de finansiella effekterna av migrationspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att fullödigt kunna analysera konsekvenserna av invandringen till . tog regeringen emot betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). Betänkandet har remitterats och bereds inom . En promemoria med kompletterande förslag har även tagits fram inom . Även den har remitterats och bereds inom . En kommitté ska i enlighet med kommittéförordningen och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ange kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Det har också gjort. Om möjligt ska en kommitté också kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som läggs samt beskriva viktiga ställningstaganden i utformningen av förslagen. har presenterat en utförlig konsekvensanalys av sina förslag i betänkandet. Kommittén har tagit hjälp av bl.a. i fråga om beräkningar. Även den kompletterande promemorian som regeringen remitterat innehåller en konsekvensanalys. När det gäller remissvar och den asylrelaterade invandringens effekter på pensionssystemet så gör kommittén bedömningen att detta framförallt påverkas av hur väl integrationen fungerar och hur snabbt nyanlända etablerar sig på arbetsmarknaden. Enligt kommittén bedöms förslagen i betänkandet leda till att migrationens inverkan på pensionssystemet begränsas eftersom antalet nyanlända förväntas bli lägre än vid en återgång till utlänningslagen. Utöver det kan det i sammanhanget nämnas att har EU:s högsta sysselsättningsgrad. Det är en god förutsättning för våra framtida pensioner. Sedan regeringen tillträdde har det skett en successiv förbättring av nyanländas inträde på arbetsmarknaden. har det tagit innan minst varannan nyanländ hade arbete. Den tiden halverades för de som togs emot . Dessutom har regeringen sett till att statsfinanserna har stärkts och mottagandet av ekonomiskt bistånd (socialbidrag) har minskat. I den fortsatta beredningen av betänkande och den kompletterande promemorian kommer regeringen att beakta de remissvar som inkommit. Regeringen kommer att redovisa en samlad konsekvensanalys i den kommande propositionen. En ny lagstiftning ska träda i kraft när den tillfälliga lagen upphör att gälla . Jag ser därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder i frågan.
frs · H8122169 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2169 av (M) Effekter av pandemin på barns och ungas psykiska mående har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att stoppa den negativa utvecklingen och förbättra ungas psykiska mående. Det finns indikationer på att covid-19-pandemin har påverkat barns och ungas välmående i negativ riktning även om det är för tidigt att säga hur konsekvenserna av pandemin kommer att se ut på . Troligt är dock att effekterna av pandemin kommer att leva kvar även efter att smittspridningen har avstannat och samhället kan återgå till det normala. Regeringen ser allvarligt på en möjlig ökad psykisk ohälsa i barn- och ungdomsgruppen och för därför en aktiv politik för att möta de samhällsutmaningar som covid-19 har fört med sig. Inom området psykisk hälsa och suicidprevention, som var prioriterade områden för regeringen även innan pandemin, fördelas ca genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Merparten av medlen fördelas till kommuner och regioner för att stärka och utveckla deras arbete och barn och unga är en prioriterad målgrupp i satsningen som är särskilt angelägen mot bakgrund av pandemin. Regeringen har även höjt bidragen till det civila samhällets organisationer i syfte att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. fördelas ca till organisationernas arbete inom området vilket är en rekordhög summa. Genom medlen kan fler barn och unga få lättillgängligt stöd t.ex. via telefon, webb eller chatt. Regeringen har också beslutat om ett flertal andra insatser som syftar till att intensifiera det förebyggande och främjande arbetet. Det handlar t.ex. om satsningar på primärvården, på ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården samt inrättandet av en funktion vid som har till syfte att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicidprevention till befolkningen, däribland barn och unga. Regeringen har vidare givit i uppdrag att stödja myndigheter i deras arbete med att sprida information och kunskap till barn med anledning av covid-19. har även i uppdrag att göra en analys av vilka konsekvenser covid-19 får för barn och unga i . Barn i utsatta situationer och med särskilda behov ska vara i fokus. Våra barns och ungas hälsa och välbefinnande är en viktig fråga för regeringen och det är angeläget att barn och unga har allt stöd de behöver för att kunna hantera de utmaningar som de möter. Regeringen följer därför noggrant utvecklingen för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.