ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112296 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2296 SJ och Mälardalstrafik av (M) till Näringsminister (S) SJ har meddelat att de bryter avtalet med . Det då avtalet upphör med anledning av att SJ ska upphöra med sin tågtrafik på , Nyköpingsbanan, Sörmlandspilen och Uven. Dock meddelar nu SJ att de tänker upphöra att köra tågen , vilket kan innebära att det inte kommer att finnas någon som kör tågen på banorna . Detta skapar en väldigt stor oro hos alla som pendlar med dessa tåg till och från sina arbetsplatser. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att garantera pendlarna att SJ fullföljer sitt uppdrag så att det kommer att vara möjligt att ta tåget även på ovan nämnda banor?
fr · H8112297 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2297 Statens ansvar för regionaltågen i av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade SJ att de ensidigt och säger upp avtalet med och att de därmed kommer sluta köra de aktuella linjerna. Därmed riskerar den regionala tågtrafiken i att försämras kraftigt fram till dess att en ny operatör tar över trafiken . Om SJ gör verklighet av vad de säger kommer det att få stora konsekvenser för resenärer i . Inte minst de många människor som är beroende av tågen för att ta sig till och från jobbet. som statens eget bolag drar in sin trafik har infrastrukturministern inskärpt kravet mot de regionala kollektivtrafikbolagen att upprätthålla kollektivtrafiken. Mot den bakgrunden är det märkligt att statens eget bolag inte, mitt i en pandemi, tar ansvar för att fullfölja ingångna avtal. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att SJ ska kunna upprätthålla trafiken i till dess att en ny operatör tar över ?
fr · H8112298 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2298 Ett nytt stickår av (C) till Finansminister (S) Innehav av fastigheter är ofta mycket långvariga. Det är mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinstbeskattningen i många fall blir mycket lång som förbättringskostnader blir svåra att vidimera efter arvsskiften etcetera, papper kan försvinna i samband med dödsfall. För att hantera detta har man infört ett så kallat stickår, som är 1952. Det innebär att alla fastigheter som köpts alltid ska anses vara köpta . var stickåret satt till 1914 men ändrades sedan till 1952. Det har gått dagens stickår infördes och förenklingsskäl talar starkt för införandet av ett nytt senare stickår. presenterades SOU 2014:68 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Den så kallade skatteförenklingsutredningen föreslog att nytt stickår ska vara 1996. Förslaget är kostnadsberäknat och remissbehandlat och redo att omsättas till verklighet. Men inget har hänt. som går får lagstiftningen oönskade effekter. Ur individens nivå, lantbrukarens, uppstår en tvekan kring att sälja eller generationsskifta sin fastighet när ett stort uppbyggt värde ska skattas bort. Detta späs på löpande av de kontinuerligt stigande fastighetspriserna, vilket inte sällan leder till att man i stället arrenderar ut med negativa effekter bland annat för unga lantbrukare som vill etablera sig. Min fråga till finansminister är därför: När kommer ministern och regeringen att presentera ett förslag om nytt stickår?
fr · H8112299 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2299 Fasta räntesatser för av (M) till Statsrådet (MP) är det bråttom! – En studie om infrastrukturförsörjning under Försvarsmaktens tillväxt 2021–2030, heter en nyligen publicerad rapport från FOI. Den belyser ett antal problem och utmaningar i uppdrag för, styrning av och målsättningar för i förhållande till Försvarsmaktens behov. När säkerhetsläget försämras i vårt närområde är det viktigt att hela vårt samhälle hjälper till för att stärka vår försvarsförmåga. (FortV) spelar en viktig roll när det kommer till att stödja Försvarsmaktens tillväxt och måste därför styras och få uppdrag som på bästa sätt uppfyller målet att uppnå en starkare försvarsförmåga. Precis som titeln i rapporten från antyder är det av högsta vikt att detta sker snabbt. Vi har inte tid att vänta och se. försvarsförmåga måste snabbt förstärkas. () har bland annat pekat på att styrningen av infrastrukturen inte är tillräckligt koordinerad med resterande styrning av försvaret, en koordination som ESV ser som en viktig del i att stärka försvarsförmågan. Även Försvarsberedningen var inne på detta spår och menade att styrningen av borde knytas närmare styrningen av försvaret och föreslog att FortV skulle sortera under Försvarsdepartementet i stället för, som , under . Ett beslut togs på statssekreterarnivå att FortV skulle fortsätta ligga under , vilket jag anser anmärkningsvärt att det inte lyfts upp på regeringens bord med ett riktigt underlag för beslutet med motiv för det ena eller andra beslutet. Det är inte bara den formella styrningen av FortV som kan ifrågasättas utan också de mål som FortV ska följa. Ett är exempelvis att FortV ska låna med rimligt risktagande, vilket bland annat innebär att sammansättningen på låneportöljen ska vara . Detta ökar osäkerheten i planeringsförutsättningarna och förutsättningarna för tillväxt för Försvarsmakten. Räntans utveckling kommer med andra direkt att påverka utvecklingen av försvarsförmågan. Så ska vi såklart inte ha det, och FortV har hemställt i sitt budgetunderlag att myndigheten tillåts säkra upplåning med fasta räntesatser, något som skulle ge bättre planeringsförutsättningar. Jag skulle med ovanstående som bakgrund vilja fråga statsrådet : Ämnar statsrådet bifalla hemställan om fasta räntesatser?
fr · H8112300 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2300 organisatoriska hemvist av (M) till Statsrådet (MP) är det bråttom! – En studie om infrastrukturförsörjning under Försvarsmaktens tillväxt 2021–2030, heter en nyligen publicerad rapport från FOI. Den belyser ett antal problem och utmaningar i uppdrag för, styrning av och målsättningar för i förhållande till Försvarsmaktens behov. När säkerhetsläget försämras i vårt närområde är det viktigt att hela vårt samhälle hjälper till för att stärka vår försvarsförmåga. (FortV) spelar en viktig roll när det kommer till att stödja Försvarsmaktens tillväxt och måste därför styras och få uppdrag som på bästa sätt uppfyller målet att uppnå en starkare försvarsförmåga. Precis som titeln i rapporten från antyder är det av högsta vikt att detta sker snabbt. Vi har inte tid att vänta och se. försvarsförmåga måste snabbt förstärkas. () har bland annat pekat på att styrningen av infrastrukturen inte är tillräckligt koordinerad med resterande styrning av försvaret, en koordination som ESV ser som en viktig del i att stärka försvarsförmågan. Även Försvarsberedningen var inne på detta spår och menade att styrningen av borde knytas närmare styrningen av försvaret och föreslog att FortV skulle sortera under Försvarsdepartementet i stället för, som , under . Ett beslut togs på statssekreterarnivå att FortV skulle fortsätta ligga under , vilket jag anser anmärkningsvärt att det inte lyfts upp på regeringens bord med ett riktigt underlag för beslutet med motiv för det ena eller andra beslutet. Jag skulle med ovanstående som bakgrund vilja fråga statsrådet : Varför fattades ett beslut om vilket departement ska tillhöra på statssekreterarnivå?
fr · H8112301 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2301 Tidsplanen för etableringar av nya regementen av (M) till Försvarsminister (S) I Försvarsmaktens budgetunderlag framgår det att Försvarsmakten med god hänsyn till statens resurser vill undvika kostnadsfördyrade förhyrningar av infrastruktur vid etableringar av nya regementen. Det låter såklart bra att vi ska värna skattebetalarnas pengar men Försvarsmakten skriver vidare att de avser att undvika dessa förhyrningar även om tidsplanen för påbörjande av förbandsutbildning påverkas. Detta betyder i klartext att Försvarsmakten inte avser att följa beslut gällande tidsplan för återetableringar om de anser att det blir för dyrt. Jag har ställt denna fråga tidigare när försvarsministern var i försvarsutskottet men fick tyvärr inget svar. Därför ställer jag frågan igen. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern för avsikt att säkerställa att beslut gällande tidsplan för återetableringar följs och i så fall, på vilket sätt?
fr · H8112302 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2302 Jaktbrott av (M) till Statsrådet (S) I ett mycket uppmärksammat misstänkt jaktbrottsmål har de åtalade blivit frikända från alla misstankar. Domen är närmast unik i svensk rättshistoria, enligt de kommentarer som har givits av juridiska experter efter det att domen har avkunnats. Domstolen skriver i sin dom: ”Som bevisning i detta mål har åklagaren bland annat lagt fram relativt omfattande skriftlig bevisning med bäring på xx åsikter om vargförvaltningen i riket. Huruvida NN eller någon annan av de tilltalade har, eller har gett uttryck för, åsikter om vargförvaltningen är i princip utan betydelse för domstolens bedömning av åtalen. Domstolen kommer inte i detta mål, eller i något annat mål, lägga den tilltalades politiska åsikter till grund för bedömningen av ett åtal.” Det är ett tydligt och klart ställningstagande av den aktuella domstolen som väcker generella frågor och funderingar kring om den svenska polisen och svenska åklagare har rätt förutsättningar för att arbeta med frågor som rör misstänkta jaktbrott på bästa sätt. har visat hur få misstänkta fall som går vidare till en fällande dom. Tabell 1: Antal misstänkta samt antal personer med lagföringsbeslut vad gäller illegal rovdjursjakt (varg, björn, järv, lodjur och kungsörn), 2010–2019. År Antal misstänkta personer Personer med lagföringsbeslut 2010 15 1 2011 9 2 2012 7 0 2013 18 2 2014 26 6 2015 27 5 2016 14 0 2017 24 6 2018 17 3 2019 21 2 Källa: Utredningstjänstens sammanställning av Brås statistik. Det borde vara självklart att personer som uttrycker fullt legitima åsikter aldrig ska riskera att hamna i domstol för sina uppfattningar om den svenska rovdjurspolitiken. Man får i tycka att man ska ha ett mindre antal vargar – likväl som man får tycka att man ska ha obegränsat med rovdjur i . Rätten att ha de uppfattningarna är grundlagsskyddade. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa att polis och åklagare har rätt förutsättningar att arbeta med misstänka jaktbrott på ett rättssäkert sätt?
fr · H8112303 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2303 Åtgärder för att dämpa arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetslösheten i var redan innan covid-19-pandemin högre än genomsnittet i EU:s länder. har den ytterligare stigit till av den svenska befolkningen. EU:s genomsnitt ligger på . Vi ligger därmed i paritet med , till och med högre än , som har en arbetslöshet på . Statsminister utlovade i sin första regeringsförklaring att hans mål var EU:s lägsta arbetslöshet. Så har det inte blivit; tvärtom har den svenska arbetslösheten nått nya höjder. Detta kommer att slå hårt mot den svenska ekonomin och den svenska välfärden också efter pandemin. Under pandemin ökar sin statsskuld, vilket är nödvändigt för att effekterna av alla pandemirestriktioner inte ska drabba enskilda och företag så hårt som de annars skulle göra. Men lån ska alltid betalas tillbaka. Min fråga till arbetsmarknadsminister lyder: Vilka åtgärder avser ministern att ta initiativ till för att dämpa höga arbetslöshet?
fr · H8112304 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2304 och tobaksförsäljning av (M) till Statsrådet (S) röstade igenom en ny lagstiftning om tobaksprodukter. antog inte regeringens förslag till ny tobakslag i dess helhet, utan ändrade regeringsförslaget genom att besluta att marknadsföringsreglerna i den äldre tobakslagen skulle överföras oförändrade till den nya tobakslagen. Ett tungt vägande skäl till beslut var just att regeringens förslag ansågs innebära att handeln på internet med tobaksvaror skulle försvåras och att de föreslagna reglerna i praktiken skulle innebära en diskriminering av webbutiker i förhållande till fysiska försäljningsställen. Därutöver ansåg att det saknades en reglering som beaktande skillnader i hälsopåverkan mellan olika tobaksprodukter. har i flera avseenden agerat på ett sätt som varit tydligt ägnat att genomdriva marknadsföringsregler som motsvarar det regeringsförslag som avslog och har hävdat att betänkande inte utgör ett tillämpligt och relevant förarbete. agerande har skett dels genom allmänna råd som i allt väsentligt speglar det underkända lagförslaget, dels genom att man drivit processer mot privata företag. meddelade Patent- och en dom i ett mål där sökte förbjuda marknadsföring inom e-handeln. Domstolen fastslog dock, i enlighet med betänkande, att handel på internet utgör försäljningsställen i lagens mening och att det därmed inte ska finnas någon diskriminering mellan e-handeln och fysisk försäljning avseende tillämpliga marknadsföringsregler vid försäljning av tobak. I en sådan här process får också företaget stora kostnader trots att driver frågan för att pröva lagstiftningen enligt ovan. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att, genom exempelvis förändringar i regleringsbrevet eller annan lämplig åtgärd, förändra agerande mot enskilda försäljningsställen så att dessa kan ägna sig åt sin kärnverksamhet i stället för resurskrävande juridiska processer?
fr · H8112305 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2305 Rapporteringsplikten för företag av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Samtliga arbetsplatser omfattas nu av en skyldighet att anmäla allvarliga tillbud i de fall en arbetstagare har exponerats – eller misstänks ha exponerats – för covid-19 i samband med arbetet. Detta ska nu även ske retroaktivt sedan pandemins början, alltså . har myndigheten varit tydlig med att denna skyldighet endast gällde vissa speciellt utsatta yrkesgrupper inom vård, omsorg och laboratoriearbete. Att ändra förutsättningarna på detta sätt mitt i en pandemi utan att utreda konsekvenserna för företagen när det gäller onödiga hinder och kostnader är anmärkningsvärt. Fokus i det viktiga arbetsmiljöarbetet under pandemin förskjuts inte bara ute på företagen utan också hos som ska hantera alla de anmälningar som rasar in. Det är svårt att se vilken nytta en stor del av de data som samlas in kan ha, eftersom de rimligen har mycket varierande kvalitet. Eftersom inte kan ge någon tydlig information om när och på vilka grunder en anmälan ska upprättas tvingas nu alla arbetsgivare att anmäla all misstänkt och konstaterad exponering för covid-19 på arbetsplatsen – annars hotar böter. Detta oavsett om en medarbetare har blivit smittad eller inte. Till varje anmälan ska dessutom göras en utredning om hur smittorisken uppstått. Och det här gäller även vid hemarbete. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Anser ministern att detta beslut kommer att gagna arbetsmiljöarbetet inom svenska företag, eller vidtar ministern några åtgärder?
fr · H8112306 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2306 Konsekvenser av försenade utbetalningar av (SD) till Näringsminister (S) säger att det kan dröja till maj innan stödet för det korttidsarbete som inleddes i kommer att kunna betalas ut. De branscher som är känsligast för sent utbetalda stöd är service och tjänster med besöksnäringen i spetsen. Där svarar nästan två tredjedelar att tidsplanen för utbetalningarna kommer att få allvarliga negativa konsekvenser. Nästan hälften uppger att de ser en risk för nedläggning av hela eller delar av verksamheten. Min fråga till näringsminister är därför: Tänker ministern ta några initiativ för att påskynda utbetalningarna till företag inom den bransch som berörs?
fr · H8112307 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2307 Stämmor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en artikel i kritiserar intresseorganisationen att flera börsnoterade bolag väljer att genomföra så kallade poststämmor trots att möjligheten finns att i stället genomföra digitala stämmor. Aktiespararna hänvisar bland annat till att poststämmorna, där röstning sker via post, inskränker ägarnas möjligheter att bland annat ställa frågor till bolaget och att stämmornas genomförande blir mindre flexibelt. Mest problematiskt blir det på stämmor där det exempelvis finns flera förslag till val av styrelseledamöter. gäller en tillfällig lagstiftning som möjliggör att stämmor i aktiebolag och ekonomiska föreningar genomförs digitalt eller genom poströstning. Vid behandlingen av denna lagstiftning har vi moderater lyft både den kritik som funnits mot poströstning och att det bör utredas hur möjligheten till digitala stämmor kan permanentas. Med tanke på pandemins utveckling finns det skäl att tro att förbudet mot större folksamlingar kommer att finnas kvar i en längre tidsutdräkt och därmed också påverka möjligheten att genomföra fysiska stämmor. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att tillsätta en utredning för att ta fram permanent lagstiftning om digitala stämmor och åtgärda de problem som upplevs kring så kallade poststämmor?
fr · H8112308 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2308 Framtidens järnvägsunderhåll av (M) till Infrastrukturminister (S) tog remisstiden slut för att komma med synpunkter på utredningen järnvägsunderhåll (SOU 2020:18). Många synpunkter har kommit in och jag förutsätter att regeringen nu bereder frågan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern verka för att regeringen ska lämna en proposition med förslag på området, eller kommer ministern att verka för att regeringen enbart ska fatta ett regeringsbeslut med uppdrag till ?
fr · H8112309 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2309 Vattenbruk och miljötillstånd av (M) till Statsrådet (S) Vattenbruket i har stor potential. Förutom att bidra till livsmedelsproduktion och skapa arbetstillfällen kan ett hållbart vattenbruk också bidra till att minska problem med utfiskning i våra hav och sjöar. Emellertid finns ett stort problem för svenskt vattenbruk, och det handlar om tillståndsprocesserna. Miljötillståndens nuvarande längd är en fråga som har lyfts av näringen, eftersom den upplevs som alltför kort för att möjliggöra relevanta investeringar i ny och förbättrad teknik. Vid kontakter med branschorganisationen framgår att de känner till åtminstone fyra fem ärenden som kommer att prövas av Mark- och (), sedan vattenbrukare har sökt förlängning alternativt nya miljötillstånd som har blivit föremål för överklagan under processens gång. Enligt en uppdaterad redovisning av dessa har den genomsnittliga tiden för sökta miljötillstånd varit (med en från två till ) exklusive tid för samrådsförfarande och den tid som processen kommer att ta i MÖD. Enligt uppgift avslog MÖD fyra ärenden . De anläggningarna är nu avvecklade, vilket även påverkar marknaden för sättfiskanläggningar. Utvecklingen är ohållbar och ytterst oroväckande för enskilda företagare och för en näring som kan bidra stort till att förverkliga livsmedelsstrategin. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att matfiskodlare ska kunna bedriva sin verksamhet?
fr · H8112310 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2310 En ny vägledning för enskilda avlopp av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Frågan om teknik för att rena enskilda avlopp måste hanteras efter geografi och rådande situation. finns högt ställda krav på fosforrening där nyttan för miljön på intet sätt motsvarar den enorma kostnaden för den enskilde. Ändock bedrivs en intensiv kontroll och kravställan på enskilda. Den är så omfattande att flera personer har tvingats bort från hus och hem för att de inte klarat av att finansiera de renoveringskrav som ställs. visar vetenskapliga studier att om hänsyn skulle tas till självreningen och hur mycket fosfor och föroreningar från enskilda avlopp som faktiskt läggs fast i mark genom så kallad ”markretention”, så ger åtgärderna normalt inga eller helt marginella förbättringar. Inte sällan leder de krav som ställs på avlopp till att fungerande infiltrationer ersätts med minireningsverk eller tekniker med så kallade fosforfällor. Enligt uppgift från WRS, ett konsultföretag som engagerat sig i frågor kring de små avloppens miljöpåverkan och risker, är erfarenheter av dessa tekniker att de är sårbara och ofta ger sämre smittskydd och risk för direktutsläpp. Dessutom leder teknikerna till mer transporter, större energiförbrukning och ökad klimatpåverkan. Ledande experter på området menar till och med att det i stora delar av landet inte behövs någon särskild fosforrening alls eftersom det är undergödning snarare än övergödning som är problemet för många sjöar och vattendrag. Trots allt detta ställer många kommuner ändå krav på fosforrening eller tvångsansluter små avlopp till de kommunala systemen, baserat på HaV:s allmänna råd. Enligt 2:7 ska åtgärder vara anpassade till de lokala förhållandena och vara miljömässigt motiverade och ekonomiskt rimliga. Detta är inte fallet när det gäller enskilda avlopp, och därför bör nya allmänna råd utarbetas. Med en ny vägledning på plats tydliggörs för samtliga aktörer att frågan om enskilda avlopp har omarbetats. Viktigt är att den nya vägledningen baseras på naturvetenskaplig kunskap om hur små avlopp faktiskt påverkar miljö, folkhälsa och klimat och att skyddsnivåer tar hänsyn till de stora regionala skillnader som finns i landet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är ministern beredd att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta ett nytt förslag till allmänna råd för enskilda avlopp och som baseras på evidens och beaktar de senaste årens forskning?
fr · H8112311 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2311 Ökande avgifter för kliniska prövningar av (M) till Socialminister (S) Med anledning av socialministerns svar på min tidigare fråga (2020/21:2140) om avgifter vid kliniska prövningar har flera externa aktörer hört av sig och förvånats över att ministern lämnar den konkreta frågan obesvarad. Externa aktörer menar även att det som anförs i svaret om att många av insatserna som presenterades i den senaste forskningspolitiska propositionen har bäring på området, faktiskt inte stämmer. Tvärtom hävdar de att många remissinstanser, såsom Forska , med flera i stället pekade på att propositionen brister just vad det gäller klinisk forskning och prövning. Att sedan åberopa nya EU-direktiv i svaret gör det än mer angeläget att min fråga faktiskt får sitt svar. Därför väljer jag att åter lämna in den. Enligt stiftelsen från är det fortsatt allt färre kliniska läkemedelsprövningar som genomförs i . i ett längre perspektiv handlar det om färre läkemedelsprövningar som startade . har infört som praxis att ansökan om tillstånd för icke-kommersiella kliniska prövningar inte längre ska vara avgiftsbefriade, vilket innebär att de nu kostar forskare inom akademin per prövning. Men problemen stannar inte där. har nämligen även aviserat att ytterligare kostnadsökningar måste till. Det gäller bland annat kostnaderna för ovannämnda tillstånd vilka nu föreslås behöva höjas till . Detta är en oroande utveckling som självklart har stor betydelse för var i världen kliniska prövningar kommer att genomföras. skriver själva i sitt förslag att den nya kostnadsnivån kan påverka forskande företags intresse för att genomföra kliniska prövningar i . Något som ger stor anledning till oro. Med hänvisning till detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att bidra till att antalet kliniska prövningar i kan öka?