ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111668 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1668 Smittspårningsapplikation av (SD) till Socialminister (S) bör som ett av världens mest digitaliserade länder ligga i framkant när det kommer till digitala lösningar under pandemin. Sorgligt nog är vi ett av bara fyra länder i som fortfarande inte använt oss av mobilapplikationer i syfte att smittspåra. Att vi fortfarande inte använder oss av denna möjlighet är häpnadsväckande, inte minst mot bakgrund av att vi , trots att vi inte klarat av en andra våg av covid-19, ser ut att få en tredje betydligt mer allvarlig våg. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tog fram en applikation, i syfte att främja folkhälsan. Det var ett lovvärt och välkommet initiativ, som dock av skäl man bara kan spekulera kring stoppades av . Som det mesta rörande den senare myndighetens beslut lär ställningstagandet ha lett till fler dödsfall, och det har definitivt minskat människors möjlighet att på ett tryggare sätt röra sig i samhället. När ett arbete med applikationen redan påbörjats borde det inte vara särskilt komplicerat att ta fram en applikation. Det har som bekant med framgång använts i större delen av världen, varför det inte bör finnas några skäl för regeringen att inte fullt ut utnyttja digitaliseringens möjligheter. Den handlingsförlamning vi har sett under pandemin från såväl regering som myndigheter har lett till att vi nu med stormsteg närmar oss 12 000 dödsoffer, vilket kan jämföras med knappt 600 dödsoffer. Det bör inte finnas något tvivel, hos någon, om att denna tragedi inte är en slump. Ansvaret ligger på regeringen. Socialminister önskas svara på följande fråga: Varför har ministern fortfarande inte verkat för införandet av en smittspårningsapplikation likt de flesta andra länder i , och kan vi förvänta oss att initiativ tas i syfte att införa detta i ?
fr · H8111669 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1669 Säkerhetsklassning av tjänster på av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En text i nättidningen tog upp frågan om säkerhetsklassning av tjänster på . Skribenten har bland annat frågat om kraven för tjänster som handläggare och beslutsfattare vid myndighetens medborgarskapsenhet respektive om det görs någon säkerhetskontroll av de personer som anställs vid . Av de svar som lämnat till Bulletins skribent framgår att ingen av ovan nämnda befattningar på medborgarskapsenheten är säkerhetsklassad. Slutsatsen är att inte genomför obligatoriska säkerhetskontroller för handläggare och beslutsfattare och att detta inte har gjorts . Med utgångspunkt i försiktighetsprincipen skulle det vara rimligt att handläggare och beslutsfattare på , och kanske ytterligare befattningar, skulle omfattas av säkerhetsklassning. Detta för att minska risken för yttre påverkan i beslutsärenden. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta ta några åtgärder för att utöka säkerhetsklassningen av tjänster inom ?
fr · H8111670 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1670 Negativt covidtest samt karantänstvång vid inresa av (SD) till Statsrådet (S) fattade regeringen ett beslut om att utländska medborgare måste visa upp ett negativt covid-19-test för pågående infektion vid inresa till . Som rörande närapå alla andra restriktioner som regeringen infört kommer det alldeles , vilket uppenbarligen också kostat vårt land såväl människoliv som ett lidande bland befolkningen. Ansvaret för detta är regeringens. Även om det nu är glädjande att regeringen inför en för många självklar åtgärd blir det en aning löjeväckande. Likt så många andra åtgärder är det nämligen urvattnat. Införandet av munskyddsrekommendationer inom kollektivtrafiken är ett tydligt exempel: Det är inget krav, utan bara en rekommendation, och gäller enbart under vissa tider. Vi vet således att regeringens brist på handlingskraft återigen skadeskjuter nödvändiga åtgärder. Vad är då problemet med det nya kravet på ett negativt covidtest för inresande? Detta krav må ha kommit för sent men gäller ändå oavsett varifrån man reser, vilket är förvånansvärt bra. Problemet är brasklappen med alla undantag för dem som inte behöver lämna detta covidtest: personer , personer som bor i , personer som utför, deltar i eller är föremål för hälso- och sjukvårdstransporter, personal som transporterar gods och annan personal inom transportsektorn, personer med ”trängande familjeskäl”, personer som är i behov av internationellt skydd eller som har andra humanitära skäl, personer som i ska genomgå operation eller annan vård som inte kan anstå, personer som passerar gränsen som ett led i utövandet av renskötsel, sjömän samt personal inom ramen för internationell polis. Listan på undantag är lång. Vidare har vem som helst rätt att söka asyl i (även om inte alla beviljas), varför också vem som helst har en möjlighet att kringgå dessa krav. Till skillnad från andra länder finns ej heller något karantänstvång för personer som reser till . Statsrådet önskas svara på följande fråga: Mot bakgrund av smittorisken, hur kan statsådet ur folkhälsosynpunkt motivera så många undantag i kravet på negativt covidtest vid inresa till , och varför saknas det karantänstvång vid inresa?
fr · H8111671 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1671 Nedstängning av av (M) till Statsrådet (S) skriver om hur de extremhöga elpriserna tvingar företaget att stänga ned halva sin produktion vid två av sina pappersbruk. Holmen rapporterar att svensk skogsindustri förbrukar i snitt el . Det är av totala elanvändning. producerar skogsindustrin av den el de själva behöver i form av mottrycks-, vatten- och vindkraft. i extrem kyla är det pristoppar på elen, men även hade vid ett flertal tillfällen liknande pristoppar, trots att efterfrågan var normal för årstiden. Det blir allt svårare att ha en jämn elproduktion. Det visar på vikten av att värna den planerbara elproduktionen från kvarvarande kärnkraft, vattenkraft, kraftvärme och industriellt mottryck och på ett akut behov av att snabba på investeringarna i det nationella stamnätet. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vilka fakta och omständigheter har lett till att statsrådet inte har vidtagit några åtgärder med anledning av den lägre tillgång på el från kärnkraft som stängningen av har medfört, och kommer några åtgärder att vidtas framgent för att förbättra elförsörjningen?
fr · H8111672 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1672 Kartläggning av långtidseffekter av covid-19 av (M) till Socialminister (S) har det gått pandemin nådde och det första sjukdomsfallet konstaterades. När detta skrivs har mer än 11 500 människor dött i spåren av pandemin, och antalet konstaterade sjukdomsfall ligger nära 570 000 personer. Kunskapen om hur covid-19-patienter ska behandlas medicinskt mest effektivt har ökat i takt med att kunskapen om viruset ökat. De genomsnittliga behandlingstiderna hos dem som kommer under sjukhusbehandling har också minskat kraftigt. Utvecklingen i de båda ovan nämnda exemplen är till glädje och nytta för i första hand den enskilde men också i ett samhällsperspektiv. En grupp som drabbats extra svårt av pandemin är de som drabbats av olika typer av långtidssymtom. Symtomen kan exempelvis vara ledvärk, hjärtklappning och påverkad andning. Drabbade berättar om läkare som inte kan förklara och ge besked om varför de drabbade har sina återkommande symtom och inte heller om hur det kan ta innan den insjuknade blir helt återställd. Kunskapsläget förefaller osäkert. En del, men inte alla, med långtidssymtom kan arbeta i någon omfattning, större eller mindre, men långt ifrån alla. Långtidssymtomen påverkar självklart också rehabiliteringsinsatserna, såväl som i omfattning. har drivit på för ett tillfälligt undantag i sjukförsäkringen, så att den som är coronasjuk längre än ska undantas från prövning mot hela arbetsmarknaden, eftersom kunskapsläget är så oklart. har skickat ut en enkät om covid-19 men inte tagit med några frågeställningar som omfattar långtidssymtom. Det är en kartläggning som behöver påbörjas, både till hjälp för den enskilde och som ett kunskapsmaterial för frågor som rör socialförsäkringarna. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder som säkerställer att en kartläggning av långtidssymtom orsakade av kommer till stånd, för att förbättra kunskapsläget i fråga om covid-19?
fr · H8111673 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1673 Oskuldskontroller och så kallade mödomshinneoperationer av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ”Sitter i skolan och lyssnar på tjejjouren som bjudits in för att prata om hedersrelaterat våld och förtryck. Det knyter sig i magen på mig. Är min mamma barnmisshandlare? Hon och en vän till familjen könsstympade mig när jag var , kan hon bli straffad för det? Inte för att jag skulle göra en anmälan men ibland vill jag det, särskilt när jag får mensen. Om någon bara kunde förstå hur ont det gör. Skolsköterskan har sagt att det finns hjälp att få. En operation där man skär upp det som så noga syddes igen när jag var liten, så att blodet lättare kommer ut. Det skulle göra livet enklare, framförallt att jag skulle slippa den outhärdliga smärtan men det skulle också innebära risker som är mycket värre än smärta en gång . Om det kom fram att jag skulle ha gjort det, skulle min familjs heder ifrågasättas. Jag tror ärligt talad att jag skulle kunna bli mördad för det. Inte för att det skulle spela någon roll just nu ändå. Mitt liv tog slut när mamma och pappa berättade att en resa var bokad – jag skulle giftas bort. ’Mitt problem’ skulle lösas snabbare än jag trodde eftersom jag visste att min framtida make, på bröllopsnatten, skulle skära upp mig där nere, som ett bevis för att jag sparats till honom. Hela släkten planerade glatt den stora händelsen, jag bävade inför den.” (NWT ) Berättelser likt denna är en realitet för alltför många flickor och kvinnor i . Trots att det strider mot svensk lag förekommer könsstympning, barnäktenskap, hedersrelaterat våld och förtryck. Könsstympning där kvinnor styrs med hot och våld ”i hederns namn” är ett alltför vanligt fenomen och har inte med religion att göra. Det handlar om nedärvda kulturer för att kunna styra kvinnan och behålla hedern. Vi har ett ansvar att motverka detta med samhällets fulla kraft. Inga religiösa handlingar eller kulturer ska stå över svensk lag. uppmärksammades än en gång att en klinik i erbjuder så kallade oskuldsingrepp (). Enligt kliniken erbjuds sådana här ingrepp som ett skydd för tjejer som lever i en hederskontext. har inte mycket gjorts för att förhindra att oskuldskontrollerna fortsätter. Det har kommit flera rapporter om att det genomförs oskuldskontroller i svensk sjukvård, och har gått ut med information om att det är förbjudet. Trots detta fortsätter det att komma rapporter om att det förekommer. För att på allvar motverka denna företeelse behöver det vidtas kraftfulla åtgärder och förändringar inom svensk sjukvård och svensk lagstiftning. De som utför så kallade mödomshinneoperationer och/eller genomför oskuldskontroller ska ha kännbara straff, till skillnad från , där man sällan döms eller får straff för det. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern agera så att de som utför så kallade mödomshinneoperationer och/eller genomför oskuldskontroller blir dömda för brott och får hårda påföljder?
fr · H8111674 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1674 En fungerande it-incidentrapportering av (M) till Statsrådet (S) I är det Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som via funktionen Cert-SE har ansvar för it-incidentrapporteringen. Det kan gälla till exempel cyberangrepp eller att sårbarheter i it-system som har upptäckts. På funktionens hemsida beskrivs uppdraget enligt följande. Cert-SE ska agera skyndsamt vid inträffade it-incidenter genom att sprida information samt vid behov arbeta med samordning av åtgärder och medverka i arbete som krävs för att avhjälpa eller lindra effekter av det inträffade, samverka med myndigheter med särskilda uppgifter inom informationssäkerhetsområdet, vara kontaktpunkt gentemot motsvarande funktioner i andra länder samt utveckla samarbetet och informationsutbytet med dessa. ska alla statliga myndigheter rapportera it-incidenter som inträffar i myndighetens informationssystem eller i tjänster som myndigheten tillhandahåller åt en annan organisation. Även företag uppmanas att rapportera in it-incidenter till Cert-SE. Problemet är att många aktörer, främst privata, undviker att rapportera in att de har drabbats av till exempel en cyberattack. Anledningen till detta är att de inte vill riskera att skada sitt förtroende genom att visa att deras verksamhet är sårbar för cyberangrepp. Trots att myndigheter som () och Säkerhetspolisen () rapporterar ett ökat antal it-incidenter i spåren av coronapandemin minskar antalet inrapporterade fall till Cert-SE. Detta är oroväckande och visar att det system som finns för inrapportering av it-incidenter inte fungerar fullt ut . För att de myndigheter som ska stärka cybersäkerhet ska kunna göra sitt arbete krävs att de kan kartlägga och agera mot samtliga cyberhot som svenska myndigheter och företag utsätts för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Delar statsrådet bilden av att inrapporteringen av it-incidenter inte fungerar tillfredsställande, och vad avser statsrådet i så fall att göra åt problemet?
fr · H8111675 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1675 Skolans riktlinjer gällande hedersförtryck och könsstympning av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) ”Sitter i skolan och lyssnar på tjejjouren som bjudits in för att prata om hedersrelaterat våld och förtryck. Det knyter sig i magen på mig. Är min mamma barnmisshandlare? Hon och en vän till familjen könsstympade mig när jag var , kan hon bli straffad för det? Inte för att jag skulle göra en anmälan men ibland vill jag det, särskilt när jag får mensen. Om någon bara kunde förstå hur ont det gör. Skolsköterskan har sagt att det finns hjälp att få. En operation där man skär upp det som så noga syddes igen när jag var liten, så att blodet lättare kommer ut. Det skulle göra livet enklare, framförallt att jag skulle slippa den outhärdliga smärtan men det skulle också innebära risker som är mycket värre än smärta en gång . Om det kom fram att jag skulle ha gjort det, skulle min familjs heder ifrågasättas. Jag tror ärligt talad att jag skulle kunna bli mördad för det. Inte för att det skulle spela någon roll just nu ändå. Mitt liv tog slut när mamma och pappa berättade att en resa var bokad – jag skulle giftas bort. ’Mitt problem’ skulle lösas snabbare än jag trodde eftersom jag visste att min framtida make, på bröllopsnatten, skulle skära upp mig där nere, som ett bevis för att jag sparats till honom. Hela släkten planerade glatt den stora händelsen, jag bävade inför den.” (NWT ) Berättelser likt denna är en realitet för alltför många flickor och kvinnor i . Trots att det strider mot svensk lag förekommer könsstympning, barnäktenskap, hedersrelaterat våld och förtryck. Könsstympning där kvinnor styrs med hot och våld ”i hederns namn” är ett alltför vanligt fenomen och har inte med religion att göra. Det handlar om nedärvda kulturer för att kunna styra kvinnan och behålla hedern. Vi har ett ansvar att motverka detta med samhällets fulla kraft. Inga religiösa handlingar eller kulturer ska stå över svensk lag. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att hela skolhälsovård får tydliga och likartade riktlinjer om hur den kan upptäcka och agera om en elev är utsatt för hedersförtryck och/eller könsstympning?
fr · H8111676 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1676 Vilseledande miljöpåståenden i reklam av (SD) till Statsrådet (S) Den granskning som EU gör tillsammans med flera konsumentmyndigheter inom unionen för att identifiera brott mot konsumentlagarna på nätet har valt att fokusera på så kallad gröntvättning, det vill säga produkter som påstås vara bra miljöval men som inte är det. Undersökningen analyserade påståenden från olika branscher såsom kosmetika, kläder och hushållsprodukter. Resultatet av granskningen var slående. Nära hälften av de miljöpåståenden i den reklam som granskats var falska, överdrivna, vilseledande eller vaga. Näringsidkaren hade i av fallen inte tillhandahållit lättillgängliga bevis för att stödja sitt påstående. Detta är inte enbart ett problem i andra EU-länder; även i förekommer ”gröna” påståenden som inte beläggs. Resultatet av EU-granskningen innebär ett hinder för den växande skara konsumenter som strävar efter att göra hållbara val. Påståenden om miljövänlighet kan utnyttjas av företag i reklam, trots att det inte finns bevisad positiv verkan på miljön i produkterna. Att konsumera hållbart på riktigt är viktigt för miljön och samhället. Svenska konsumenter måste därför kunna lita på att hållbarhetsinriktningen i samhället och från företagens sida verkligen gäller och att miljöpåståenden stämmer. EU:s nya konsumentagenda kommer att innehålla förslag om bättre skydd mot gröntvättning, men svenska konsumenter handlar på många marknader både inom och utanför EU, och det är angeläget att produkter som målas ut som miljövänliga faktiskt också är det. Mot bakgrund av EU-granskningen och resultatet av den vill jag fråga statsrådet : På vilka sätt kommer statsrådet och regeringen att agera för att svenska konsumenter ska kunna tillförsäkras att utlovat hållbara eller så kallat miljövänliga produkter verkligen är det?
fr · H8111677 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1677 Prioriteringsordningen avseende covid-19-vaccinationen av (M) till Socialminister (S) Det är av helt avgörande betydelse att prioriteringsordningen av covid-19-vaccinationen i präglas av jämlikhet och likabehandling. Det är bokstavligt talat livsviktigt att först prioritera covid-19-vaccin till äldre, till medicinska riskgrupper och till vårdpersonal. Åldern är enligt experter en avgörande riskfaktor. Det är i ljuset av ovanstående ett mycket märkligt besked som gavs av regeringen och avseende vilka grupper som ska ingå i fas tre av de fyra uttryckta prioriteringsgrupperna. ”Materiella förhållanden, arbetsvillkor, psykosociala aspekter och levnadsvanor” ska vägas in när turordningen bestäms för vem som ska prioriteras. Det som framgår av prioritering är då bland annat att ”papperslösa” ska prioriteras och ingå i fas 3. Detta kommer medföra ett antal problem och ifrågasättanden av legitimiteten avseende hanteringen av covid-19-vaccinationen. Den allmänna vaccineringen av befolkningen i ska vara just allmän, säker och jämlik. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Står ministern fortfarande fast vid den prioritetsordning som ministern och presenterade , och varför är det i så fall viktigt att till exempel ”papperslösa” i varierande ålder ska få covid-19-vaccin före svenska medborgare i åldern 50–?
fr · H8111678 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1678 Kompensation till svensk kollektivtrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) Organisationen larmar i en prognos om förlorade biljettintäkter på . Beroende på hur pandemin fortskrider och kvarstående rekommendationer om att undvika kollektivtrafik finns risken för ytterligare underskott för svensk kollektivtrafik. Kollektivtrafiken är viktig för att upprätthålla viktiga och centrala samhällsfunktioner även under en pandemi. Ett ökat nyttjande av kollektivtrafiken är också viktigt för att uppfylla de svenska miljö- och klimatmålen från trafiksektorns sida. I ett tidigare uttalande har regeringen lovat kommuner och regioner full kompensation för minskade biljettintäkter på grund av coronapandemin. Risken finns att viktiga linjer och turer nu kommer att ställas in då kommuner och regioner runt om i inte har råd att köra samma turtäthet i kollektivtrafiken som tidigare när inkomsterna minskar. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Avser ministern att kompensera svensk kollektivtrafik för minskade biljettintäkter som utlovat?
fr · H8111681 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1681 Uppfyllande av uppmaning om en ansvarsfull avfallshantering av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) antog en rekommendation om strategier för återanvändning. Enligt den rekommenderar att avfallsexport endast må ske till verksamheter som kan dokumentera återvinning eller försvarbart bortskaffande av avfallet. svarade att frågan regleras genom Förordning EG (1013/2006) och att förordningen redan säkerställer en miljömässigt försvarbar behandling av transporterat avfall. För att hanteringen av avfall i våra nordiska länder ska fungera på ett miljömässigt försvarbart sätt krävs ansträngningar på flera områden, såväl vid inhemsk hantering som vid export och import av avfall. Export från nordiska länder kan ju bli import i andra nordiska länder. Alla tre dimensioner av frågan hänger ihop. För den inhemska hanteringen krävs att initiativ tas till forskning och innovation för att skapa tekniska möjligheter att till låg kostnad kunna sortera och återvinna material, utan att gifter återcirkulerar. Vid export krävs en tillräcklig tillsyn för att se till att bestämmelserna i följs. har importerat stora mängder avfall. Det har skett på ett miljömässigt försvarbart sätt eftersom soporna har förbränts under bästa möjliga förhållanden för rökgasrening och alstrat energi. Det har gjort att en avfallshantering som skulle ha varit miljömässigt oförsvarbar i andra länder har blivit miljömässigt försvarbar. exporterar till exempel stora mängder avfall till svenska förbränningsanläggningar. avfall läggs ändå på deponi i EU. För att importen även i fortsättningen ska vara miljömässigt försvarbar måste det finnas incitament för värmeverk att ta emot sopor. Avfallsskatten har gjort det betydligt mindre lönsamt för värmeverken att ta emot sopor om de inte kan få ut skattens merkostnad från leverantören eller kunden, varför handeln med sopor och deras miljömässigt försvarbara hantering hotas. Skatten omfattar även kontaminerat sjukhusavfall och annat farligt avfall som naturligtvis inte ska återvinnas. En politik som syftar till att främja återvinning på nationell nivå blir således kontraproduktiv i ett nordiskt och internationellt sammanhang. Med tanke på detta vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Vad tänker ministern göra för att avfallshanteringen i ett helhetsperspektiv ska bli miljömässigt försvarbar?
fr · H8111682 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1682 Dagersättning vid flytt till område med sociala och ekonomiska utmaningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt 10 a § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) ska en asylsökande som på egen hand ordnar bostad som ligger i en del av en kommun som vid inflyttningen och utlänningen bor i den anses ha sociala och ekonomiska utmaningar inte ha rätt till dagersättning. Detta gäller dock inte om det är uppenbart oskäligt att utlänningen inte får rätt till sådant bistånd. Reglerna började gälla . till och med har 2 291 asylsökande flyttat från ett icke utsatt till ett socialt utsatt område. har 743 personer fått avslag på sin dagersättning. Det kan naturligtvis vara så att en person av en annan anledning inte har rätt till dagersättning, till exempel att denne har en inkomst. Det sagda innebär att som mest en tredjedel av de personer som trots de nya reglerna väljer att bosätta sig i ett område med sociala och ekonomiska utmaningar blivit nekade dagersättning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitite- och migrationsminister : Anser mininstern att regelverket fått den effekt som regeringen har tänkt, vilken prognos gjorde regeringen angående hur många personer som skulle nekas ersättning, och anser mininstern att undantagen från huvudregeln är för generösa samt vidtar ministern några åtgärder?