ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111181 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1181 Konsekvenserna av ett avtalslöst brexit inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken av (M) till Utrikesminister (S) presenterade och EU ett avtal för den fortsatta relationen mellan parterna . Det är naturligtvis bra att det inte blev ett avtalslöst brexit, mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser det skulle ha medfört. är avtalet förhållandevis begränsat i omfattning och djup. För är det speciellt allvarligt att det inte kommer att etableras något institutionaliserat samarbete mellan och när det kommer till utrikespolitik, säkerhetspolitik eller försvarspolitik. Detta trots att det framgick av den politiska deklarationen mellan och att nya samarbeten på dessa områden skulle upprättas efter att lämnat unionen. har varit en av närmaste partner inom EU i allmänhet och inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken i synnerhet. Mot bakgrund av att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform samt att till skillnad från 21 andra EU-länder inte är medlem av Nato blir följdverkningarna sannolikt mer kännbara för . Försvarsberedningen uppmanade regeringen att i förhandlingarna om den framtida relationen mellan och verka för att fortsatt ska utgöra en del av EU:s säkerhetspolitiska gemenskap. Regeringen har själv framhållit att det ligger i intresse att göra så samt vikten av ett nära samarbete mellan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtog ministern och regeringen under brexitförhandlingarna för att säkra att det nya avtalet skulle innefatta samarbete kring utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, och vilka konsekvenser medför det för svenska intressen att avtalet nu inte innefattade dessa dimensioner?
fr · H8111182 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1182 Kontroll av smittskyddsåtgärder av Boriana (M) till Socialminister (S) beslutade regeringen om ett stopp för alla passagerarflyg från till , med syftet att förhindra spridningen av det muterade coronaviruset. Trots förbudet tilläts ett British Airways-plan att landa på , och passagerna fick komma i land utan att ha testats. Några passageraruppgifter som kunde underlätta eventuell smittspårning togs inte. infördes krav på negativt PCR-test för inresor från . Än finns det inget hinder för resenärer som kommer från med mellanlandning i något Schengenland mot att komma in i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys har gjorts avseende restriktionernas betydelse ur smittskyddssynpunkt och vad konsekvenserna ur smittskyddssynpunkt blir om restriktionerna även fortsättningsvis kan kringgås?
fr · H8111183 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1183 Biobränslen och reduktionsplikten av (SD) till Statsrådet (S) ska reduktionsplikten skärpas, enligt ett lagförslag som regeringen nu sänt ut på remiss. Alla leverantörer av drivmedel blir då skyldiga att blanda in en stadigt ökande mängd biodrivmedel i fordonsbränsle som säljs i . Syftet är att minska transportsektorns klimatpåverkan. Lagförslaget innehåller även ett förbud mot att använda biodrivmedel kopplade till palmolja. Förbudet ska enligt lagförslaget träda i kraft . har mycket stora arealer skog och en liten befolkning. Det är inte rimligt att vi ska fylla vårt behov av biobränslen genom import, eftersom det försvårar övergången till biobränslen i länder med högre befolkningstäthet. Det aviserade förbudet mot palmoljeprodukter i biobränsle kan möjligen stimulera utvecklingen av mer inhemsk produktion av biodrivmedel, förutsatt att regeringen kan presentera tydliga och långsiktiga spelregler för detta, något som ofta brustit. För att skogssektorn ska kunna öka sin andel av biobränsleproduktionen behövs även ett betydande utvecklingsarbete. Näringslivet har inte givits tillräckliga incitament för att bygga upp en tillräckligt stor produktion av flytande biobränslen. De enklast tillgängliga skogsbränslena utnyttjas redan. Nästan alla tillgängliga restkemikalier från massaindustrin används till produktion av bränslen och kemikalier. Nästan all bark används som fast bränsle. Grenar och toppar används däremot mer ojämnt, inte minst för att importerar sopor som konkurrerar ut dessa bränslen. Regeringen förefaller till fullständigt ha försummat att framhålla svenska industriintressen i relation till , vilket kan göra att planteringar av energiskog inte ses som hållbara investeringar och att svenskt skogsbruk över huvud taget betraktas som icke hållbart. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur mycket mer vedbaserade flytande bränslen anser statsrådet att företagare kan producera på fem respektive , och vad gör statsrådet och regeringen för att bidra till detta?
fr · H8111184 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1184 Krisstöd till Dreamhack och andra LAN-evenemang av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemin har drabbat alla aktörer som bygger sin verksamhet på att samla människor. Mötesplatser som betyder mycket för många människor såväl som för vår samhällsutveckling har fått stora svårigheter och riskerar att försvinna. Regeringen har ett ansvar att se till att viktiga mötesplatser, inte minst för ungdomar, inte försvinner. Dessutom, eftersom aktörerna begränsas av de restriktioner som regeringen har infört för att minska smittspridningen är det även moraliskt rätt att regeringen delar ut krisstöd. Krisstödet har regeringen fördelat genom , Stiftelsen , med flera organisationer som är aktiva med den breda flora av aktörer som ryms inom kulturbegreppet. Regeringens ambition har varit att säkra en bredd av kulturuttryck. Det är en god ambition. En av alla de aktörer som drabbas av pandemin och regeringens restriktioner är LAN-evenemanget Dreamhack i och . Dreamhack har tvingats ställa in både sommar- och vinterevenemanget men har fått avslag på sin ansökan om krisstöd. Kommande sommarevenemang är osäkert. Dreamhack är en återkommande mycket viktig mötesplats för tiotusentals unga svenskar. Många av dessa deltar inte i andra kulturmöten. Evenemanget handlar delvis om datorspelande i nätverk och tävlingar i dataspel. Men där finns även andra arrangemang av olika slag. Det kan handla om seminarier i olika ämnen, till exempel om yttrandefrihet, cosplay (en form av performancekonst), och tävlingar där man tillsammans ska lösa uppgifter och skapandet av spel. Musik och grafik har också en plats, där ibland tävlingar anordnas om att skapa den bästa musikvideon eller grafiken. Dreamhack utgör även en kontaktyta mellan ambitiösa och kunniga ungdomar och arbetsgivare. Dreamhack är en kokande kittel av skaparkraft och en mötesplats för möten som annars inte sker. Trots att regeringen har aviserat att det är prioriterat att det finns krisstöd för de aktörer som annars riskerar att falla mellan stolarna verkar regeringen ha misslyckats just på den punkten. Om pengarna har fördelats med alltför dålig kunskap om vad LAN-evenemang är bör regeringen rätta till det. Om alltför snäva ramar satts vid fördelningen till organisationer bör regeringen rätta till det. Annars lever inte regeringen upp till sina aviserade ambitioner. Kulturen är till för alla. Därför blir min fråga till kultur- och demokratiminister följande: Är ministern beredd att se till att aktörer inom det breda kulturbegreppet, såsom LAN-evenemang, kan få krisstöd och därigenom göra verklighet av regeringens ambitioner?
fr · H8111185 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1185 Utlämning av svenska medborgare till av (SD) till Utrikesminister (S) har vi sett hur det inte råder några som helst tvivel om att kinesiska myndigheter agerar rättsvidrigt, även mot utländska medborgare. Fallet med den av kinesiska myndigheter kidnappade och bortförde svenske medborgaren är kanske det tydligaste exemplet, men sorgligt nog lär det inte vara det enda. I skrivande stund ser vi en annan historia som till viss del påminner oss om , nämligen rörande den svenske medborgaren , som varit verksam inom falungongrörelsen, en rörelse som systematiskt utsatts för kinesiskt förtryck. Li Zhihui greps i när han under en resa mot mellanlandade på . Skälet var att han efterlysts av (vars ordförande vid tillfället var kines) för påstådd ekonomisk brottslighet. står det klart att Li Zhihui riskerar att utvisas till och att den svenska ambassaden har känt till fallet i . Mot bakgrund av bristen på respekt för fundamentala mänskliga fri- och rättigheter samt avsaknaden av ett ärligt rättssystem i är det naturligt att ifrågasätta ett utlämnande av svenska medborgare till landet. I fallet med Li Zhihui blir det extra tydligt, då han kan räkna med att få begränsat, om ens något alls, konsulärt stöd från och i värsta fall kan dömas till döden. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att förhindra utlämningar av politiska fångar till eller på något sätt väljer att uppmärksamma fall som det vi ser med Li Zhihui internationellt?
fr · H8111186 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1186 anseende i vår omvärld av (SD) till Utrikesminister (S) bristande hantering av covid-19 har väckt stort internationellt intresse. Det har förekommit många fördjupande reportage om och strategi och vägval i internationella medier. Inte sällan har de varit mycket negativa för bilden av . har bland annat i ett reportage i kallats för en ”pariastat”, och i riktades skarpa anklagelser mot hur människor förvägrats vård som skulle ha räddat deras liv. Publiceringen orsakade ett politiskt jordskred i . Jag har i flera frågor under föregående år undrat vilka åtgärder utrikesministern vidtar för att förändra den negativa bilden av . Inledningsvis bevarade hon dessa med att det var ”för tidigt att avgöra hur den internationella rapporteringen kommer att påverka Sverigebilden ”. frågor besvarades med att bilden bygger på ”oriktiga berättelser” och att en undersökning från Ipsos visar att rankades på plats 9 av 50 och att mediebilden därför inte är samma sak som Sverigebilden. Men trots utrikesministerns olika svar står det klart att regeringens bristande hantering av pandemin med märkliga vägval och strategier fortsätter att skada landets anseende. Det senaste som rönt stor internationell uppmärksamhet är, förutom flertal statsråds brott under julhelgen mot regeringens egna rekommendationer, MSB:s generaldirektörs semesterresa till . satte sig , högst ansvarig för en av landets krisberedskapsmyndigheter, på ett flyg till . Flyget gick , och destinationen var semesterparadiset . I stället för att i alla fall be om ursäkt efter den omfattande kritik som framförts försvarar sin semesterresa och anser att en resa för att fira jul med sin dotter och familjen är ”nödvändig”. Till exempel skriver att ”veckor uppmanade svenska myndigheter alla svenskar att följa rekommendationer och stanna hemma över helgerna. Kort tid därefter packade han sina väskor och flög iväg på en tvåveckorsresa till ”, och BBC rapporterar om hur han försvarar sin semesterresa som ”nödvändig”. Många utomlands undrar givetvis vad vi i egentligen håller på med och beskriver landet som en ren fars. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att återupprätta vårt lands anseende i vår omvärld?
fr · H8111187 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1187 ambition att öka anrikningsgraden på landets uran av (M) till Utrikesminister (S) Från meddelas att parlamentet ställt sig bakom en lag som ger presidenten i uppdrag att se till att ansvarig myndighet påbörjar arbetet med att öka anrikningsgraden av landets uran till . Kärnenergiorganet har informerats. Detta står i strid med det internationella avtal som tecknats, JCPOA. Enligt den överenskommelsen åtar sig att hålla sig till en anrikningsgrad på högst . Efter att president meddelade att lämnar JCPOA har fattat ensidigt beslut om en ökning till . Detta förutsätter också tillgång till fler kvalificerade centrifuger. Lagen medger även att frånträder det som uppges vara den självpåtagna förpliktelsen att följa icke-spridningsavtalets tilläggsprotokoll (– NPT). Från sida har tidigare framgått vikten av att följer vad som överenskommits: ”It is essential that fully implements its nuclear-related commitments under the Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA).” Det är således allvarliga besked från , inte minst med anledning av att den tillträdande presidenten intagit en mer positiv syn till JCPOA än . Men det förutsätter att det finns en överenskommelse värd namnet att rädda. Beskedet från kan också skapa ytterligare turbulens i regionen, då flera länder i närheten ger uttryck för en välgrundad oro för de risker och hot det iranska kärnvapenprogrammet utgör. Med anledning av detta önskar jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera för att , ensamt eller tillsammans med övriga EU-länder, ska understryka det stora allvaret i ambition att öka anrikningsgraden på landets uran och frångå NPT:s tilläggsprotokoll – allt med sammantaget ökad risk för turbulens i regionen?
fr · H8111188 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1188 Stöd till av Boriana (M) till Miljö- och klimatminister (MP) ställde jag en skriftlig fråga (2020/21:1069) till biståndsminister . aviserade han sin avgång, och meddelade att frågan inte kommer att besvaras eftersom var entledigad när frågan ställdes. Därför ställer jag samma fråga till vice statsminister , som har tagit över arbetsuppgifter. befinner sig i en djup kris: en hälsokris på grund av pandemin, en ekonomisk kris och en flyktingkris som följd av kriget i . Drygt 30 000 människor från de av intagna områdena behöver tak över huvudet, mat, sjukvård, skolor etcetera. Landet behöver allt stöd det kan få för att inte demokratin ska äventyras. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer ministern att agera för att regeringen ska bistå i denna svåra situation, och i så fall på vilket sätt?
fr · H8111189 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1189 Påtryckningar mot PTS av (SD) till Statsrådet (S) stängde, efter Säpos och Försvarsmaktens varningar om kinesiskt spioneri och hot mot säkerhet, ute den kinesiska mobiljätten från det svenska 5G-nätet . och blev rasande och hotade att straffa och andra svenska företag. Som ett direkt resultat av denna skarpa varning skickade vd ett tiotal sms till handelsminister , som besvarade dem. Dessutom hade de telefonsamtal och möten. Detta rapporterar Dina Pengar. begärde att regeringen skulle gripa in och ändra Post- och () beslut att stänga ute kinesiska Huawei och ZTE från det svenska 5G-nätet. ”Borde ni inte prata med PTS?” skrev , och svarade ”Jag försöker verkligen göra vad jag kan, ” i sms:en som publicerat. De båda kom överens om samtal och möten, om ”kontakter enligt den linje vi diskuterade”. hotar underförstått med att kan lämna om man inte får hjälp, och försäkrar att är ”väldigt viktigt för ”. Statsrådet har sagt till att hon ”självklart inte” har försökt påverka PTS och att hon inte har ”gått till mötes på någon punkt”. I många fall hade det varit olagligt för en minister att ingripa i en myndighets självständiga beslut, så kallat ministerstyre. Men gränsen är vagare i utrikesfrågor, där statsråd på UD får lämna en utrikespolitisk ”bedömning i aktuella sakfrågor” till en myndighet, enligt ett granskningsbetänkande från . Sms-konversationen ger upphov till frågor. Särskilt då vissa av ministerns svar har sekretessbelagts. För att verkligen klarlägga om någon form av påtryckning mot PTS skett vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet på något sätt utövat någon form av påtryckning mot PTS för att gå vd till mötes?
fr · H8111190 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1190 Informationssäkerhet vid distansarbete utomlands av (M) till Statsrådet (S) har utfärdat hårda restriktioner och förbud för att befolkning ska slippa drabbas hårdare av coronaviruset än vad vi har gjort. Regeringen har via statsministerns tal till nationen och otaliga presskonferenser förmanat och utfärdat starka varningar för att befolkningen inte ska öka smittspridningen av coronaviruset. I skrivande stund har över 8 700 människor avlidit i . Varje siffra är en människa som någon kallat sin vän, sin mamma, sin pappa, sin mormor, sin farfar, sin morfar, sin kollega, sitt barn eller sin älskade. Vi har en sorg över landet som borde utlysas till nationell landssorg. I besöksnäringen har över ett hundra tusen människor förlorat sitt arbete på grund av restriktioner och förmaningar. Och många är de företagare som kämpar för sitt företags överlevnad och har gjort så . Det märks alldeles speciellt i . Resebolag, bussbolag, upplevelse- och eventföretag. Musiker och kulturarbetare. I den norska gränshandeln försvann kunderna när gränserna stängdes. Företagare är som tur är fulla av entreprenörskap, utvecklingsvilja och hoppfullhet. De har byggt starkt och kommer bidra till allas vår välfärd återigen. MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka, kris, krig eller krigsfara. Krisberedskapen i regleras i lagar och förordningar, och ansvarsförhållanden styrs bland annat av grundläggande principer. Vissa myndigheter har mer ansvar än andra för krisberedskap och för att planera för totalförsvaret. Men alla statliga myndigheter har ett ansvar att minska sårbarheter i samhället. Även näringsidkare har viktiga roller inom totalförsvaret. MSB ska alltid arbeta för att göra hanteringen av samhällsstörningar mer effektiv, så att konsekvenserna i samhället begränsas. MSB säger sig vara navet för den samlade krishanteringen i . Trots uttalad risk för ökad smittspridning och därmed ökade samhällspåfrestningar reser generaldirektören för MSB, , till över jul och nyår. Enligt en artikel i säger generaldirektören att han följt restriktionerna och arbetat på distans ifrån : ”Jag har varit i kontakt med jobbet under min frånvaro. Och jag har lett möten, både interna och externa härifrån.” Jag undrar om detta arbetssätt är väl etablerat på myndigheten och vad som hände med de frågor som annars inte kunde tas om hand. Men min fråga med anledning av ovanstående till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att informationssäkerheten vid distansarbete kan garanteras när generaldirektören hanterar krisberedskap i en pandemi på distans från ?
fr · H8111192 · 2021-01-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:1192 Förtroendet för MSB:s generaldirektör av (SD) till Statsrådet (S) På en pressträff presenterade statsministern råden inför jul, med max åtta personer i samma sällskap och en rekommendation om att inte resa om det inte är absolut nödvändigt. Lite mer än senare satte sig , generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap, på ett flyg till . Flyget gick , och destinationen var semesterparadiset . Efter omfattande kritik försvarar sin semesterresa och anser att en resa för att fira jul med sin dotter och familjen är ”nödvändig”. För de allra flesta i , som lydde regeringens och myndigheternas uppmaningar, blev det i stället på något sätt en annorlunda jul. Framför allt för dem som arbetar inom vården och i månader har slitit för att ta hand om våra medmänniskor som insjuknat i covid-19 under pandemin blev det en jul utan nära och kära, då de i stället blev tvungna att tillbringa julen på sina arbetsplatser. För dem var det nödvändigt att prioritera att vårda sjuka och se till att inte fler blir drabbade. Generaldirektören för en av landets krisberedskapsmyndigheter tyckte däremot att det var nödvändigt att åka på semester för att fira julen med familjen. Förtroendet för generaldirektören borde, om inte , nu vara slutligen förbrukat. Generaldirektörens tidigare meritlista över myndighetsledning borde rimligen också bekräfta att han borde ägna sig åt annat i sitt liv än att leda myndigheter. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet fortfarande förtroende för generaldirektören, eller vilka åtgärder avser statsrådet att vidta?
fr · H8111193 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1193 Ersättning till kommuner för åtgärder mot ras och översvämningar av (M) till Statsrådet (S) påbörjades arbetet med att upprätta ett översvämningsskydd för vid . Bakgrunden var att kommunen drabbades av en mycket omfattade översvämning där vattenståndet var högre än normalt. Det medförde stor förstörelse av byggnader och samhällsviktig verksamhet utmed och . Det nya översvämningsskyddet invigdes . fick det nya översvämningsskyddet användas skarpt på grund av det mycket höga vattenstånd som råder i och utmed hela vattenfarleden ner till . Det finns skäl att tro att översvämningar och andra former av extremväder kommer att bli allt vanligare på grund av klimatförändringarna. Det är därför angeläget att kommunerna bedriver ett förebyggande arbete för att hantera konsekvenserna av detta. kommun har tidigare fått besked om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska kunna finansiera av totalkostnaden för översvämningsskyddet som bedöms kosta . Förutsättningarna för detta har dock förändrats genom ett sänkt anslag i utgiftsområde 6 i statsbudgeten. Regeringens budget för att finansiera åtgärder mot ras och översvämningar minskas med ungefär två tredjedelar från 74,8 miljoner till 24,8 miljoner . Detta trots att det framgår av budgeten att regeringen anser att det är angeläget att kommunerna bedriver ett förebyggande arbete för att hantera klimatförändringarnas konsekvenser. Den senaste tidens händelser i både och när det kommer till översvämningar och ras har understrukit vikten av det förebyggande arbetet på nivå. Men en stor ryckighet kring den långsiktiga finansieringen på detta område kommer att leda till att framför allt mindre och mellanstora kommuner kommer att minska sina åtgärder för att vidta förebyggande åtgärder. De har ofta helt enkelt inte ekonomiska resurser för att ta större risker för det som upplevs som sällanhändelser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag från statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder så att kommuner likt kan få den ersättning som tidigare utlovats på myndighetsnivå för det förebyggande arbetet mot ras och översvämningar?
fr · H8111194 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1194 Garantier mot ökad användning av fossila energikällor efter nedläggning av kärnkraft av (SD) till Statsrådet (S) har elbrist i södra delen av landet, och viktiga investeringar uteblir av detta skäl. Svensk elanvändning kommer dessutom att öka kraftigt under överskådlig framtid, dels på grund av den snabba folkökning som denna och föregående regering bejakat, dels genom den planerade övergången från fossil till fossilfri energi. Det beräknas att en majoritet av nya personbilar bara inom kommer att ha eldrift. Även beträffande tunga transporter har en övergång påbörjats, med som främsta exempel. Den elintensiva industriproduktionen i nordligaste ökar nu snabbt tack vare mycket stora pågående investeringar. Detta är förstås mycket positivt, men det innebär att överskottet i elproduktion från regionen tillgängligt för överföring till inte kommer att vara tillräckligt. Regeringen behöver därför se till att elproduktionen i landet ökar kraftigt, snarare än att låta produktion läggas ned. noterar jag att statliga lägger ned reaktorer i , något som regeringen lätt kan stoppa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att säkerställa att nedläggningen av två reaktorer i inte leder till ökad förbrukning av fossilbaserad el jämfört med och 2020?