frs · H8121749 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1749 av (KD) Brist på platser i verksamhetsförlagd utbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, utöver att inrätta de aviserade lärosätesspecifika målen för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom vård och skola, för att säkerställa kompetensförsörjningen och tillgången till platser i verksamhetsförlagd utbildning inom vård och skola. Jag instämmer med att det ökade intresset för att studera till vårdrelaterade yrken är mycket positivt. Vi har också sett ett ökat intresse för att studera till lärare och förskollärare. Ordning och reda i ekonomin har medfört att regeringen kan tillföra historiskt stora tillskott till välfärden. Regeringen möter det stora antalet som vill studera vidare till bristyrken med fler utbildningsplatser i hela landet. När det gäller arbetet för fler kunniga och kompetenta lärare är det en av viktigaste framtidsfrågor. Detta arbete behöver genomföras samordnat och strategiskt på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att öka intresset för lärarutbildningarna och för att öka antalet behöriga lärare, vilket har gett resultat genom fler sökande och fler antagna till flera av utbildningarna. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att i samarbete med () ta fram återkommande prognoser över skolans och förskolans behov av lärare och förskollärare. och har redovisat prognoser 2017 och 2019 och nästa prognos ska redovisas 2021. Prognoserna är ett viktigt underlag i lärosätenas och skolhuvudmännens planering. För att möta lärarbristen har regeringen genomfört en stor utbyggnad av lärarutbildningarna och tillfört medel som beräknas motsvara 10 400 nya utbildningsplatser. För att ytterligare stärka förutsättningarna att ställa om till läraryrket har regeringen i budgetpropositionen satsat på en ytterligare utbyggnad av kompletterande pedagogisk utbildning och en permanent utbyggnad av yrkeslärarutbildningen. I arbetet för fler lärare har regeringen också satsat på sommarkurser inom lärarutbildningarna och arbetsintegrerad lärarutbildning. Regeringen har också höjt ersättningsbeloppen till verksamhetsförlagd utbildning (VFU) inom lärarutbildningarna och permanentat och utökat försöksverksamheten med övningsskolor. Försöksverksamheten med övningsskolor har visat på goda resultat vad gäller kvaliteten i studenternas VFU. har också remitterat förslag som syftar till att vidareutveckla verksamheten med övningsskolor. Till exempel föreslås att alla studenter ska fullgöra en så stor del som möjligt av sin verksamhetsförlagda utbildning vid en övningsskola. Att tillräckligt många utbildas och vidareutbildas inom vårdyrkena är centralt för att hälso- och sjukvården ska kunna fullfölja sitt uppdrag att bedriva och utveckla en vård av hög kvalitet. En stärkt bemanning i hälso- och sjukvården är avgörande för svensk välfärd. Regeringen och Kommuner och Regioner har ingått en överenskommelse som ska stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården, med särskild inriktning på den nära vården. Av dessa går till att stödja regioner och kommuner i deras arbete med kompetensutveckling och kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården, och medlen kan bl.a. användas för insatser som syftar till att utbilda vårdens medarbetare och framtida medarbetare. I överenskommelsen ingår även en satsning på betald vidareutbildning för sjuksköterskor till specialistsjuksköterskor och en satsning för att öka attraktiviteten att bli specialistsjuksköterska samt för att utveckla kompetens- och karriärmodeller för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Regeringen har från inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som bl.a. ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Syftet med rådet är att stärka och formalisera samverkan om kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården. Jag följer noga rådets arbete och förväntar mig att arbetet ska ha en positiv effekt på kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. För att hantera utmaningar med kompetensförsörjningen i vården och skolan krävs ett effektivt samarbete mellan hälso- och sjukvårdshuvudmän respektive skolhuvudmän och lärosäten samt dialog med andra aktörer. För att universitet och högskolor t.ex. ska kunna utbilda fler sjuksköterskor och lärare måste det t.ex. finnas tillgång till platser för VFU i hälso- och sjukvården och skolan. Det krävs också att t.ex. sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig faktiskt också får tjänstledigt. Detta kan inte lärosätena lösa. Ett ansvar ligger hos arbetsgivarna gällande frågor om attraktiviteten i yrket, arbetsmiljö och utvecklingsmöjligheter. I årsredovisningarna pekar ca två tredjedelar av lärosätena ut bristande tillgång till , särskilt i vårdutbildningarna, som hinder för att kunna erbjuda de platser som bedöms behövas i förhållande till välfärdens behov och studenternas efterfrågan. Regioner och kommuner behöver erbjuda platser så att studenter kan genomföra VFU eftersom de ansvarar för verksamheten där denna genomförs. För att i största möjliga mån säkerställa en god kompetensförsörjning i vården och skolan krävs attraktiva utbildningar, att de som är utbildade vill börja arbeta i och stanna kvar inom dessa verksamheter liksom att vårdens och skolans medarbetare ges goda möjligheter att utveckla sin kompetens i arbetet. Frågor om kompetensförsörjningen och arbetsmiljön i välfärden har diskuterats inom regeringens . Kommissionen har bl.a. presenterat åtgärdsförslag som handlar om att prioritera välfärdsyrken i den utbyggnad av högskolan och som regeringen har avsatt pengar för att genomföra genom . lyfter särskilt fram behovet av fler praktikplatser i utbyggnaden eftersom bristen på praktikplatser riskerar att skapa flaskhalsar. Att säkerställa tillgången på personal till vård och skola är en prioriterad fråga för regeringen och vårt arbete fortsätter därför med oförminskad kraft.