ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121836 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1836 av (SD) Statistik från hjälplinjer har frågat mig vad jag anser om behovet av statistik från hjälplinjer för barn och ungdomar, och om regeringen avser lägga fram ett förslag om detta. Psykisk ohälsa är en av vår tids stora folksjukdomar och regeringen har fortsatt satsningen för att minska och förebygga psykiska ohälsa under den pågående covid-19-pandemin. satsade regeringen på psykisk hälsa och suicidprevention. Även har regeringen avsatt på psykisk ohälsa, varav regioner och kommuner får en förstärkning på 1,68 miljarder. Som jag lyfte i mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:678 Långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin har covid-19-pandemin ännu inte påverkat barn- och ungdomspsykiatrins tillgänglighet. En framgångsfaktor för att barn- och ungdomspsykiatrins tillgänglighet inte påverkats negativt är vårdens goda omställningsförmåga. Regionerna har varit snabba att ersätta fysiska besök med digitala. Regeringen har bidragit till vårdens omställning genom att tilldela regionerna i syfte att utveckla och stärka de digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa. Till följd av utbrottet av covid-19-pandemin fick extra att fördela till civilsamhällesorganisationer som bland annat arbetar med barn i utsatta situationer så att de kan utöka sina stödverksamheter för att möta ökade och förändrade behov. Stödet ska bidra till att lindra den förstärkta utsatthet som kan drabba dessa grupper om de exempelvis inte kan gå till jobbet eller skolan, delta i fritidsverksamheter eller måste isolera sig i hemmet. Regeringen har i en extra ändringsbudget som beslutats föreslagit att ytterligare avsätts för samma ändamål. Regeringen har även tillsatt utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och unga, som bland annat ska bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker . Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Dessutom har regeringen tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Delegationen arbetar för att långsiktigt öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. inrättade en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention. Funktionen ska arbeta brett och med tanke på covid-19-pandemin har den blivit än mer betydelsefull. Regeringen har därutöver gett i uppdrag att utreda behovet av en nationell stödlinje till personer med psykisk ohälsa. Hjälplinjer är viktiga aktörer i det svenska samhället och de bidrar redan med statistik och information till regeringen och andra aktörer så som regioner, kommuner och universitet. Ett exempel är Barnens rätt i samhället, , som arbetar tillsammans med forskare när de tar fram rapporter som baseras på organisationens statistik. Regeringen ser positivt på regional och lokal samverkan mellan hjälplinjer, regioner, kommuner och andra aktörer. Hjälplinjernas kunskap är en viktig pusselbit i arbetet med att öka barns trygghet, säkerhet och hälsa, men jag ser inte att det finns skäl för regeringen att lägga fram förslag avseende statistik från hjälplinjer.
frs · H8121839 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1846 av (V) Stängd gräns mellan och , fråga 2020/21:1873 av (KD) Problem för arbetspendlare till och fråga 2020/21:1839 av (M) Det extraordinära läget i gränsregionen i har frågat mig vilka åtgärder jag och den är beredda att vidta för att hjälpa de medborgare som inte kan pendla till sina arbetsplatser i på grund av den stängda gränsen. har frågat arbetsmarknadsminister vilka åtgärder hon vidtagit med anledning av den stängda gränsen mellan och . har frågat finansminister om hon avser att ta något initiativ för att staten ska gå in med stöd och insatser till de människor i gränsregionerna som hamnat i denna utsatta situation. Frågorna har överlämnats till mig. Då frågorna rör situationen längs gränsen mellan och väljer jag att svara på dem samlat. Jag har redogjort för mitt arbete för att lösa problemen för de svenskboende gränspendlarna och underlätta resande över den svensk-norska gränsen i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1645 av (C) och fråga 2020/21:1649 av (M). I tillägg till mitt tidigare svar vill jag redogöra för den nuvarande situationen. Situationen längs den svensk-norska gränsen är fortsatt allvarlig. Gränspendlare som bor i och som arbetar i får fortfarande inte passera gränsen om de inte arbetar inom sektorer som definierar som samhällskritiska. Som konstaterar, påverkar situationen såväl svenska som norska kommuner i våra tätt integrerade gränsregioner. Jag vill understryka att inreseförbud från undantar all arbetspendling, just för att undvika att skapa hinder för vår gemensamma nordiska arbetsmarknad. Frågan om utebliven kompensation för de svenskboende gränspendlarna är högt prioriterad av regeringen. Vi har intensifierat dialogen med och har kontakter mellan våra ansvariga myndigheter och statsråd för att få till stånd en lösning. De svenska gränspendlarna har norska arbetsgivare, vilket betyder att det i första hand är ansvar att kompensera dem om de inte tillåts komma till sina arbeten. Det är fortfarande oklart om och i så fall hur planerar att kompensera gränspendlarna för deras inkomstbortfall, eller om planerar att åter tillåta gränspendlarna att komma in i landet. Den norska regeringen har meddelat oss att de överväger olika typer av lösningar. måste ta ansvar för de allvarliga konsekvenser som inreserestriktionerna orsakar. Det är en förutsättning för att det vardagliga livet i gränsregionerna och det bredare nordiska samarbetet ska fungera. Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av nödvändiga åtgärder. Jag och mina kollegor i regeringen kommer att fortsätta vår dialog med om de problem som de norska inreserestriktionerna orsakar. Gränspendlarna får inte lämnas i sticket. Vi kommer inte nöja oss förrän vi funnit en lösning på situationen. Den goda relationen och de nära kontakterna vi har med vårt grannland gör att vi har goda förutsättningar för att hitta lösningar.
frs · H8121840 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1840 av (SD) i har frågat mig om jag avser att agera i syfte att verka för en bojkott av i , och i sådana fall hur jag avser att lyfta denna fråga. Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i . och EU bedriver därför en aktiv dialog i dessa frågor med företrädare för . Jag anser att en öppen dialog är en viktig förutsättning för att överbrygga konflikter. Idrotten har genom sin världsomspännande verksamhet och förankring en betydelsefull roll för att skapa ömsesidig förståelse mellan människor., som man har ett ansvar för att beslut om internationella mästerskap styrs av krav på respekt för mänskliga rättigheter för att inte riskera att användas för att legitimera kränkningar. Värdskap för internationella idrottsevenemang som är en fråga för idrottsrörelsen själv att besluta om. Jag utgår från att i förberedelserna och genomförandet av även noga lyfter fram och värderar frågor som rör respekten av mänskliga rättigheter. Likaledes förväntar jag mig att alla internationella idrottsförbund i ökad utsträckning tar hänsyn till respekten av mänskliga rättigheter när framtida värdskap beslutas. När beslut väl är fattat har jag respekt för att den svenska idrottsrörelsen deltar enligt de spelregler som finns.
frs · H8121841 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1841 av (M) Oredovisade insättningar och organiserad brottslighet har frågat mig om jag har vidtagit några åtgärder, eller om jag ska göra det, så att återfår bättre möjligheter att granska svarta pengar, eller hur jag annars avser att säkerställa att har goda möjligheter att på ett fullgott och effektivt sätt granska kriminellas pengar. Sedan de riktlinjer som hänvisar till i sin fråga togs fram inom har en dom från meddelats som medfört att riktlinjerna inte längre används. I domen som meddelades (HFD 2020 ref. 52) prövades frågan om förutsättningar för att vid ordinarie omprövning och genom efterbeskattning skönsmässigt beskatta en person för kontantinsättningar som gjorts på dennes bankkonto. I domen klargörs bl.a. att den skattskyldige har en tämligen omfattande dokumentationsskyldighet och att avsaknad av dokumentation eller en bristfällig sådan kan påverka tillförlitligheten i den skattskyldiges förklaringar till gjorda insättningar. Domen har betydelse för kontrollverksamhet och myndighetens möjligheter att fatta beslut. åtnjuter ett högt förtroende hos allmänhet och företag. En effektiv och legitim kontroll är en hörnsten för höga förtroende. har fått stora tillskott vilket gör att myndigheten har en god anslagstillgång. kontrollresurser ska koncentreras till de områden där risken för fusk och fel är hög. har en viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet. Så kommer det att fortsätta att vara.
frs · H8121842 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1773 av (KD) Mötesregler under pandemin och fråga 2020/21:1842 av (L) Möjlighet att fira gudstjänst under pandemin har frågat mig och jag och regeringen kommer att införa mer flexibla mötesregler under pandemin. Vidare har frågat mig om jag ser någon möjlighet att justera begränsningarna i syfte att möjliggöra för gudstjänstbesökare. Det korta svaret på båda frågorna är ja. Regeringen remitterade ett förslag på förändringar i förordningen (2021:8) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (begränsnings-förordningen). Förslaget som skickats ut på remiss innehåller ett nytt regelverk med krav på smittskyddsåtgärder för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Syftet är att uppnå en mer träffsäker reglering som tar hänsyn till att risken för smittspridningen varierar beroende på hur och var den allmänna sammankomsten eller den offentliga tillställningen anordnas. Begränsningarna av allmänna sammankomster har varit en viktig del av att begränsa smittspridningen. har jag och regeringen respekt för uppfattningen att dagens reglering har haft en både långtgående och negativ påverkan på det andliga livet. Religionsfriheten står stark i och är en viktig del av vår demokrati. Att det religiösa livet har behövt göra så stora uppoffringar hamnar lätt i medial skugga jämfört med de kommersiella näringar som drabbats av krisen. Det är därför positivt att vi har ett nytt förslag på remiss inför att smittläget tillåter ändringar i nuvarande bestämmelser.
frs · H8121843 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1843 av (SD) Fria diskussioner som demokratihot har frågat mig om jag avser att förändra styrningen av public service-bolagens uppdrag och verksamhet i syfte att säkerställa medborgarnas rätt till yttrande- och åsiktsfrihet gentemot bland annat staten med tillhörande myndigheter. Ett levande offentligt samtal är en förutsättning för en välfungerande demokrati. Sedan pandemin tog fart har det förts en intensiv debatt om regeringens hantering av pandemin både i medier och i andra offentliga forum. Min uppfattning är att det har varit en debatt där många olika röster fått komma till tals och många olika perspektiv getts uttryck. Medierna har också i detta en viktig granskande roll. Som jag konstaterade i mitt svar på en snarlik fråga från (SD) regleras public service-företagen – , och – på en övergripande nivå genom sändningstillstånd och medelsvillkor. Dessa beslutas av regeringen i enlighet med den inriktning som fastställs av . Nuvarande sändningstillstånd beslutades och gäller för perioden –2025. Enlig sändningstillstånden ska public service-verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningsrätten ska vidare utövas opartiskt och sakligt. Public service-företagens oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens publicistiska integritet. För att allmänheten ska kunna känna förtroende för public service behöver det finnas en granskning av att företagen följer de villkor som gäller för sändningarna. Den som anser att något av public service-företagen i sina sändningar har brutit mot de villkor som gäller för verksamheten kan därför anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Ordningen bidrar till att företagens oberoende upprätthålls som det är möjligt att pröva att verksamheten lever upp till de villkor som beslutats av riksdag och regering. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder när det gäller styrningen av public service-företagen i detta avseende.
frs · H8121845 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1845 av (V) Utredning för attraktivare kollektivtrafik har frågat mig om jag avser att verka för att en utredning skyndsamt ska tillsättas för en attraktivare kollektivtrafik enligt myndigheternas förslag i fördjupade utvärdering av miljömålen 2019. Kollektivtrafiken är ett klimatsmart sätt att resa på och helt nödvändig för att nå klimatmålen. En fungerande kollektivtrafik är för många också en förutsättning för att kunna ta sig till jobb och skola. En attraktiv och effektiv kollektivtrafik är en prioriterad fråga för regeringen. I enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, pågår flera aktiviteter i syfte att stärka kollektivtrafiken. Bland dessa kan nämnas införandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , och satsningar på nattågstrafik till kontinenten. Den pågående pandemin har inneburit svåra utmaningar för kollektivtrafiken. För att motverka risken för smittspridning behöver trafiken bedrivas med hög kapacitet och turtäthet som rekommendationer och restriktioner har medfört väsentligt minskade biljettintäkter. För att regioner och kommuner ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken har det efter regeringens förslag införts ett riktat, särskilt stöd på sammanlagt till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Utöver detta har det tillförts till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav föreslås som ett permanent tillskott. har ytterligare tillförts. De generella bidragen innebär att medel står till buds hos regionerna för att användas bland annat för åtgärder som kan komma kollektivtrafiken till del. arbetar löpande med effektiviseringen av tågplaneprocessen
frs · H8121846 · 2021-02-24 00:00:00 — Stängd gräns mellan och [konvertering pågår]
frs · H8121847 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1847 av (V) Stångådalsbanan och Tjustbanan som riksintressen har frågat mig vad jag avser att göra för att Stångådalsbanan och Tjustbanan ska fortsätta att klassificeras som riksintressen och få den prioritering i infrastrukturplaneringen de förtjänar. Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att resa och inte minst för effektiva transporter av industrins varor. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur beslutades och omfattar en satsning vilket bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden med mera ska efter samråd med länsstyrelser, och andra berörda myndigheter lämna uppgifter om områden som bedömer vara av riksintresse för kommunikationer. gör just nu en översyn av vilka anläggningar som uppfyller kraven för riksintresse. Jag som minister kan inte uttala mig om vilka bedömningar som myndigheten ska göra i sitt arbete gällande enskilda fall. Den ekonomiska planeringen av infrastrukturåtgärder påverkas inte av om huruvida en anläggnings status som riksintresse eller inte förändras. förvaltar en mängd anläggningar som inte är av riksintresse och där underhållet ligger på en hög nivå.
frs · H8121848 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1848 av (V) och havsbaserad vindkraft har frågat mig om jag avser att utöka styrningen av för att säkerställa att bolaget bidrar till snabbast möjliga utbyggnad av havsbaserad vindkraft i . har beslutat att affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen (2005:551) och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas samt vilka investeringar som görs utifrån föremålet för bolagets verksamhet och bolagets bästa.
frs · H8121849 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1849 av (SD) Momshantering i samband med covid-19-vaccinationer har frågat mig om jag och regeringen identifierat vilka problem som kan tänkas uppstå med avseende på momshanteringen i samband med covid-19-vaccinationer, och om jag i så fall har för avsikt att undanröja eventuella momshinder eller momsfrågeställningar för att kunna mobilisera samtliga resurser som kan bidra till att bygga upp vaccinationskapacitet. Att vaccineringen mot covid-19 kan ske smidigt och effektivt är en fråga av största betydelse för regeringen och hela vårt land. Därför är vaccin avgiftsfritt för den enskilde och regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har slutit en överenskommelse för hur vaccination mot covid-19 ska gå till. Bland annat innebär överenskommelsen att staten åtar sig att betala för vaccin, vaccinationer samt förberedande och löpande åtgärder medan regionerna ansvarar för att utföra vaccinationerna. När regionerna hyr lokaler kan hyresvärden välja om den vill vara frivilligt skattskyldig för moms på uthyrningen och därmed göra avdrag för moms på sina kostnader. Som själv nämner i frågan har ett så kallat kvalificerat undantag avseende moms på själva vaccinet. Regeringen följer noggrant vaccinationen för att se vilka praktiska problem som tillstöter och hur de kan lösas på bästa sätt. Regeringen har inte fått några indikationer från SKR att vaccinationen riskerar att försenas på grund av lokalbrist eller att momshanteringen i samband med vaccinationerna medför några praktiska problem som hindrar att vaccineringen sker så smidigt och effektivt som möjligt.
frs · H8121850 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1850 av (KD) Ökat byggande av småhus har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen planerar att vidta för att underlätta för byggandet av småhus. Det är primärt kommunerna som bestämmer vilken mark som får bebyggas och hur bebyggelsen kan utformas. Därmed är det även kommunen som bestämmer om ett visst område får bebyggas med flerbostadshus eller med småhus. Som min företrädare på bostadsministerposten framhöll i en interpellationsdebatt med 2019 kan även jag konstatera att förutsättningarna för att bygga småhus skiljer sig över landet. I många kommuner är det varken markpriserna eller bristen på byggrätter som är orsaken till att det inte byggs småhus. När priset för att köpa ett befintligt hus är väsentligt lägre än kostnaden för att bygga nytt, är det många som avstår från att bygga. Att småhusbyggandets andel av bostadsproduktionen ligger relativt lågt beror bland annat på att exploateringsgraden generellt sett är lägre för småhus än för flerbostadshus. Enligt är kommunerna ofta mindre benägna att prioritera planläggning för småhusändamål, delvis till följd av att tillgången på mark i centrala lägen är begränsad. Som frågeställaren är inne på ger planering för flerbostadshus även ofta bättre avkastning än om området skulle användas för småhusbyggande för kommunerna. Regeringen arbetar på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för ett blandat bostadsbyggande, varav flera planerade åtgärder även bör leda till bättre förutsättningar för att bygga småhus. Regeringen har bland annat aviserat en proposition om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra snabbare detaljplaneprocesser. Regeringen har även uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintressen som syftar till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning, vilket skulle kunna påverka mängden byggbar mark. Jag vill avslutningsvis framhålla att kommunerna har bäst förutsättningar att utforma våra städer på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Kommunerna har en nyckelroll i att bedöma hur marken bäst bör användas och bebygga. Likafullt anser jag att det är angeläget att kommunerna skapar förutsättningar för att konsumenternas efterfrågan på bostäder ska kunna möta ett utbud som svarar mot behoven, i linje med det mål för bostadsmarknaden som har fastställt.
frs · H8121851 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1851 av (KD) Kommunernas marktilldelning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska det strukturella underskottet av byggbar mark. Frågeställaren har tidigare interpellerat i samma ämne. Per pekade då på att framhåller att kommunerna generellt sett är mindre benägna att prioritera planläggning för småhusändamål, delvis till följd av att tillgången på mark i centrala lägen är begränsad. Dessutom ger planering för flerbostadshus ofta kommunerna bättre avkastning än om området hade planerats för småhusbyggande. Enligt har konsumenternas preferenser delvis förändrats i riktning mot en ökad efterfrågan på centrala lägen. De tomter som kommunerna tillhandahåller motsvarar inte alltid köparnas önskemål om vilka kvaliteter en småhustomt bör ha. Trots att det i många kommuner finns färdiga byggrätter leder dessa inte alltid till nya småhus. Som Per framhöll i sitt svar på interpellation är konkurrensen om marken, i kombination med de starka preferenserna för centralt boende, en viktig förklaring till varför urbaniseringen leder till en lägre andel småhusbyggande. Ofta är det även ekonomiskt fördelaktigt för kommunen att planlägga för nya flerbostadshus jämfört med för nya småhus. Det beror på att fler boende kan dela på de investeringar som behövs i form av gator, vatten och avlopp och liknande. I centrala lägen konkurreras alltså småhusen ut ekonomiskt av bostadsrättshus eller hyreshus. Vi har ett läge där bostadsbyggandet motsvarar befolkningsutvecklingen. Under förutsättning att bostadsbyggandet håller i sig bör det bli lättare för den som söker en bostad att finna en sådan. Det bör även leda till att kommunerna i högre grad ges möjlighet att prioritera andra detaljplaneprojekt än sådana som skapar förutsättningar för ett stort antal bostäder. I mitt svar på fråga om vilka åtgärder jag och regeringen planerar för att underlätta för byggandet av småhus (2020/21:1850) redovisar jag åtgärder som även har betydelse för mängden byggbar mark. Regeringen har bl.a. uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintressen som syftar till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning.