ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122274 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2274 av (M) Elförsörjningen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta elförsörjningsutmaningen i och . Regeringen arbetar aktivt för att säkra en stabil tillgång på driftssäker el i hela landet med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Exempelvis har regeringen remitterat förslag för att åtgärda problem med kapacitetsbrist i elnät. Regeringen har också uppdragit åt () att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar för s.k. stödtjänster. Regeringen avser dessutom att återkomma med förslag till för att korta ledtider i tillståndsgivningen för ny elinfrastruktur. Det är som har till uppgift att bl.a. bygga ut transmissionsnätet, driva och utveckla ett driftsäkert kraftöverföringssystem i . Det kan också noteras i detta sammanhang att planerar rekordstora investeringar , 2022–2024, om . Av Svenska kraftnäts verksamhetsplan med investerings-och finansieringsplan 2022–2024 framgår också att planerar byggnation av en ny 400 kV-ledning mellan Skogssäter och Ingelkärr i . Den ökade kapaciteten möjliggör enligt anslutning av nya vindkraftsparker i området samt ökat uttag i området kring . Vad gäller möjligheten att även tillgodose elbehoven i så ser jag flera lösningar på det, framför allt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. Vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid. Regeringen arbetar även med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering.
frs · H8122275 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2275 av (M) Kostnader för digitala årsredovisningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska de kostnader som småföretagare kommer att behöva betala för att kunna lämna in årsredovisningar elektroniskt. har haft i uppdrag utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning. Arbetet sker i samverkan med programvaruföretagen och näringslivet i syfte att göra det så enkelt som möjligt och minska den administrativa bördan. Uppdraget delredovisades och slutredovisas . Delredovisningen visade på nyttoeffekter inom områdena förenkling, högre kvalitet, kortare ledtider och ett långsiktigt hållbart samhälle. En korrekt ingiven digital årsredovisning skapar möjlighet att snabbare återanvända den finansiella informationen. Mer kvalitativ information kan bidra till att underlätta kontroller och försvåra och förhindra ekonomisk brottslighet. I sin delredovisning pekade också på att det kan finnas anledning att avvakta med obligatorium för de minsta företagen och att man avsåg utreda detta . Regeringen inväntar slutredovisning.
frs · H8122276 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2276 av (M) Skydd mot cyberangrepp för samhällsviktiga företag har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen gör en översyn av samhällsviktiga företag i syfte att skapa bättre förutsättningar att skydda dessa aktörer mot cyberangrepp. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. För att stärka skyddet av de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har en moderniserad säkerhetsskyddslag tagits fram. Lagen trädde i kraft och innebar en tydlig ambitionshöjning på området. skärptes lagstiftningen ytterligare genom bestämmelser som gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området. Bestämmelser om säkerhetskrav, tillsyn och myndighetsstrukturer för informationssäkerhet finns även i lagen och förordningen om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. Företag och andra aktörer som levererar samhällsviktiga tjänster är enligt den lagstiftningen skyldiga att anmäla sig till tillsynsmyndigheten. beslutade regeringen dessutom om ett uppdrag till , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Centret ska bidra till att göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhot och effektivt stödja både offentliga och privata aktörer. När det gäller fråga om behovet av bättre förutsättningar för skydd av s.k. samhällsviktiga företag delar regeringen uppfattningen att det kan finnas ökade säkerhetsrisker för sådana företag. Det gäller exempelvis risken för att drabbas av sofistikerade cyberattacker. För att motverka sådana risker är det centralt att de aktuella företagen själva har ett fullgott arbete med informationssäkerhet och, i förekommande fall, säkerhetsskydd. Det sker bl.a. genom att öka kunskapen på området men också genom att verksamhetsutövarna förstärker sitt säkerhetsarbete. Det finns också risker för att utländska aktörer genom strategiska uppköp tar kontroll över samhällsviktiga företag. För att motverka sådana risker pågår nu ett omfattande arbete, särskilt genom den s.k. som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har alltså redan vidtagit ett antal åtgärder på området. Men vi fortsätter att noggrant följa omvärldsutvecklingen och de bedömningar som Säkerhetspolisen och andra myndigheter gör av säkerhetsläget och utesluter inte att överväga ytterligare initiativ om det bedöms nödvändigt.
frs · H8122277 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2277 av (SD) Ansvaret för ökade samhällsklyftor har frågat mig vilket ansvar jag och min politik har för de ökade samhällsklyftorna. Inkomstskillnaderna har ökat i hela , inklusive . Sedan den nuvarande regeringens politik börjat verkahar inkomstskillnaderna i minskat. Att minska klyftorna i samhället är högt prioriterat av regeringen. Därför genomförs stora satsningar på vår gemensamma välfärd, en jämlik kunskapsskola och för att stärka de ekonomiska marginalerna för hushåll med svag ekonomi. Det handlar om konkret politik som minskar de ekonomiska klyftorna mellan människor. De reformer som regeringen genomfört denna och föregående mandatperiod har sammantaget bidragit till att minska de ekonomiska skillnaderna. Regeringen har också tagit initiativ till ett bredare jämlikhetsarbete. Bland annat har en jämlikhetskommission tillsats med uppdraget att komma med förslag som långsiktigt minskar de ekonomiska skillnaderna i . Betänkandet är nu ute på remiss. finns det andra faktorer än regeringens politik som påverkar inkomstskillnaderna i . Framförallt har ökade kapitalinkomster bidragit till att inkomstskillnaderna ökat . Detta vill regeringen motverka. Tyvärr har parti motverkat reformer för en ökad jämlikhet. Regeringen kommer fortsätta att fokusera på att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället. Den generella välfärden, socialförsäkringssystemen, skattepolitiken och åtgärder som påskyndar de nyanländas etablering på arbetsmarknaden är centrala delar i det arbetet.
frs · H8122278 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2278 av (V) skatteplanering har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att minska de kommunala bolagens skatteplanering. Frågan tar sin utgångspunkt i ett enskilt ärende. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. I ett legitimt skattesystem krävs att alla är med och betalar skatt efter förmåga. Skattereglerna ska vara generella och tydliga. Det bidrar till förståelse och legitimitet för skattesystemet. De skatteregler som aktualiseras i frågan är sådana generella regler som gäller för alla företag, såväl kommunala bolag som andra företag. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och det drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Regeringen arbetar kontinuerligt med åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande.
frs · H8122279 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2279 av (C) Fördelning av kostnaderna för sjö- och flygräddning har frågat mig hur jag ser på att en del av de avgifter som tas ut från handelssjöfarten används för att finansiera kostnader som är hänförliga till andra brukare, och om jag anser att denna del av farledsavgiften är att betrakta som en skatt eller avgift. ska enligt instruktionen tillhandahålla sjö- och flygräddningstjänst och ska för att finansiera verksamheten ta ut avgifter för detta. får dock genom ett anslag tillskott för att delfinansiera verksamheten. Avgiftskonstruktionen har tillämpats och under flera regeringar och har fungerat väl. Jag vill även lyfta fram att regeringen genomför en mängd investeringar i sjöfartsinfrastrukturen så som nya slussar i Södertälje- och , samt farledsfördjupningar i , in till hamn samt in till hamn. Detta är investeringar som alla var och en uppgår till miljardbelopp och som finansieras via anslag och hamnarna. Därtill har regeringen genomfört ett kapitaltillskott till på under föregående år med anledning av kraftigt minskade intäkter till följd av pandemin. Låt mig konstatera att det är den nuvarande regeringen som skapar långsiktiga förutsättningar för sjöfarten i genom att tredubbla investeringarna i farleder och genom att dubbla forskningsinsatserna för just sjöfarten inom forskningsportfölj. Vi har också en nationell samordnare för inrikes och kustnära sjöfart som har i uppdrag att främja dels överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart, dels sjöfartens omställning till fossilfrihet.
frs · H8122280 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2280 av (L) Rapportering av missförhållanden på arbetsplatsen har frågat mig om regeringen är beredd att ge i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera missförhållanden på arbetsplatsen utan att riskera påföljder från arbetsgivare eller andra anställda. Visselblåsning är ett viktigt verktyg för att avslöja missförhållanden som är dolda i verksamheter och kan därmed ge bättre förutsättningar att avhjälpa dessa. Arbetstagare, i såväl privat som offentlig verksamhet, har skydd mot repressalier från arbetsgivarens sida om de slår larm om allvarliga missförhållanden på arbetsplatsen. Förutsättningarna för att omfattas av skyddet regleras i lag (2016:749) om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Lagen skyddar arbetstagare mot alla former av bestraffningar och hämndaktioner från arbetsgivarens sida, dvs. inte endast avskedanden eller uppsägningar utan också andra repressalier som trakasserier, tillrättavisande utskällningar och utfrysning. Lagen innebär inte någon inskränkning av det skydd som kan gälla på annan grund t.ex. genom den yttrandefrihet som följer av grundlagarna eller . Arbetstagare har också inom ramen för anställningsförhållandet en omfattande kritikrätt. Kritikrätten följer av yttrandefriheten och är dessutom en viktig förutsättning för goda arbetsförhållanden, ett gott arbetsresultat och är nödvändig för att en effektiv facklig verksamhet ska kunna bedrivas på arbetsplatsen. Regeringen beslutade att låta en särskild utredare föreslå hur och rådets direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten ska genomföras i svensk rätt. Utredaren överlämnade sitt betänkande , . Utredarens förslag innebär bl.a. att det ska införas särskilda kanaler för rapportering av missförhållanden hos arbetsgivare av viss storlek och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. Detta är nytt jämfört med dagens reglering. Vidare omfattas även andra grupper på arbetsmarknaden av skyddet, t.ex. egenföretagare, praktikanter och personer som ingår i ett företags förvaltnings- och ledningsorgan. I betänkandet föreslås även att ska få två nya uppgifter, dels att bedriva tillsyn över att arbetsgivare inrättar interna rapporteringskanaler och förfaranden, dels att handlägga ärenden om statsbidrag till organisationer som lämnar information och rådgivning till personer som rapporterar om missförhållanden. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds nu inom . Regeringen har för avsikt att fatta beslut om en proposition avseende genomförandet av och rådets direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten . Regeringen bedömer att utredarens förslag innebär ett ökat skydd för visselblåsare jämfört med dagens reglering. Regeringen har inte för avsikt att besluta om ytterligare utredningsuppdrag om hur det kan bli enklare att rapportera missförhållanden på arbetsplatsen utan att riskera påföljder från arbetsgivare.
frs · H8122281 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2281 av (SD) Utvidgade åtgärder mot har frågat mig hur jag ser på möjligheten att öka samarbetet mellan och gentemot i syfte att främja de mänskliga rättigheterna, och om det kan förväntas att jag tar initiativ till att ytterligare öka pressen på den kinesiska regimen. Jag har vid flertalet tillfällen framhållit att regeringen ser mycket allvarligt på situationen för de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. I mitt svar på fråga 2020/21:1422 Händelseutvecklingen i Xinjiang redogjorde jag för regeringens syn på situationen i Xinjiang. Regeringens hållning ligger fast. Det är av central betydelse för att EU bedriver en gemensam och tydlig Kinapolitik. Det är genom EU som kan få bäst genomslag. Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande gällande MR-frågor i . Det gäller även utvecklingen i Xinjiang, och jag erinrar om att fattade beslut om sanktioner mot fyra personer och en enhet med anledning av övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. En nära dialog med likasinnade om utvecklingen i Xinjiang är också av stor vikt.
frs · H8122283 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2283 av (M) Klassificeringen i EU:s utsläppshandelssystem har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att Europeiska kommissionen ska ompröva klassificeringen inom EU:s utsläppshandelssystem så att placeras i samma kategori som sina konkurrenter. Kommissionen beslutade att avslå ansökan om tilldelning av utsläppsrätter baserat på riktmärket för sintrad järnmalm. Regeringen anser att pelletstillverkning bör klassas som fullt likställd med den sinterproduktion som sker i de europeiska stålverken och att ansökan därför borde ha godkänts. Ett sådant beslut hade skapat större incitament för att minska sina utsläpp eftersom processer innebär lägre utsläpp per producerat ton stål och därmed skulle ha sänkt aktuellt riktmärke. Det är centralt för funktionen i EU:s utsläppshandel och för den fria rörligheten av varor och tjänster i EU att likvärdiga producenter tillåts konkurrera på samma villkor och att producenter som vill ställa om till klimatvänlig teknik inte hindras. Regeringen beklagar därför kommissionens beslut. Regeringen har i dialog med kommissionen lyft fram argument till stöd för ansökan. skickade regeringen ett brev till kommissionens förste vice ordförande för att påtala vikten av att anläggningar som går före i klimatomställningen inte ska hindras, eftersom detta motverkar utsläppshandelsdirektivets syfte. Kommissionen delar inte bilden av att pellets och stålverkens sintrade järnmalm är fullt utbytbara och menar att ett uppfyllande av önskemål skulle kräva en ändring av riktmärkesdefinitionen i tilldelningsförordningen, dvs. kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/331 av om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i och rådets direktiv /87/EG. Frågan om ytterligare åtgärder ska vidtas med anledning av kommissionens beslut om att avslå ansökan bereds inom . EU:s industrier genomgår just nu en stor omställning för att bidra till att uppnå EU:s mål om klimatneutralitet till 2050. är ett föregångsland i industriomställningen med flera uppmärksammade och banbrytande projekt. För att klara omställningen måste EU:s lagstiftning anpassas till den snabba teknikutveckling som just nu sker och gynna de aktörer som utvecklar och investerar i klimatvänlig teknik. Detta är en av regeringens utgångspunkter inför den översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter som ska inledas .
frs · H8122284 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2284 av Serkan Köse (S) Behandling av SMA med Zolgensma Serkan Köse har frågat mig om jag avser göra något för att säkra tillgången till behandling med Zolgensma i . Avancerade terapier, såsom gen- och cellterapier, innebär stora möjligheter och kan komma att användas för patientgrupper som behöver behandling livet ut eller som helt saknar behandling. Därtill har terapierna potential att bota sjukdomar som inte går att bota. I är det regionerna som har det slutgiltiga ansvaret för införande av läkemedel. Genom nationellt ordnat införande samverkar alla regioner för att uppnå en jämlik, kostnadseffektiv och ändamålsenlig användning av nya läkemedel över hela landet. Staten stöder regionerna i det arbetet, bland annat genom att () gör hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel och medicinteknik. TLV överlämnade sin hälsoekonomiska bedömning av Zolgensma till regionerna. När det gäller införandet av de nya gen- och cellterapierna finns vissa utmaningar, bland annat för finansierings- och prissättningssystemen. Dessa behandlingar kommer ofta ha en betydligt högre engångskostnad per patient än traditionella behandlingar. Det finns dessutom betydande osäkerhet kopplad till långtidseffekterna av dessa läkemedel, varför det finns ett behov av uppföljning av läkemedlen i klinisk vardag. Mot denna bakgrund har regeringen gett TLV i uppdrag att bland annat utreda hur betalningsmodeller för gen- och cellterapier kan utvecklas för att hantera de stora behandlingskostnader och de osäkerheter som är kopplade till bland annat långtidseffekterna av dessa läkemedel. Uppdraget ska redovisas . ska ta tillvara medicinens nya upptäckter och erbjuda medborgarna en jämlik, kostnadseffekt och ändamålsenlig användning av nya läkemedel över hela landet.
frs · H8122285 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2285 av (M) Anskaffningen av de nya Visbykorvetterna har frågat mig vilka lärdomar som kan dras från utvecklingen av den första generationens Visbykorvetter för att undvika fördyringar och försenade leveranstider inför anskaffningen av nästa generations ytstridsfartyg. Förberedelser inför anskaffning av nya ytstridsfartyg har påbörjats. Två nya fartyg ska levereras och förberedelser inför anskaffning av ytterligare två fartyg ska inledas . Ytstridsfartygen, utrustade med bland annat sjömålsrobotar och luftvärn, kommer att vara av stor betydelse för den förmågan . och har tecknat kontrakt om produktdefinitionsfas för nästa generations ytstridsfartyg till marinen. Produktdefinitionen innebär en precisering av projektet inom tilldelad ekonomisk ram. arbetar tillsammans med Försvarsmakten, och för att möta operativa krav och skapa ett tillförlitligt underlag för beslut om anskaffning. och Försvarsmakten bedömer att en utveckling av det befintliga Visbysystemet är det som bäst möter Försvarsmaktens operativa krav på att kunna möta en framtida hotbild. Nästa generations ytstridsfartyg innebär utveckling av dagens Visbysystem med nuvarande plattform som grund. Möjligheten att utgå från kända parametrar och erfarenheter minskar tiden för att ta fram ett nytt fartyg.
frs · H8122287 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2287 av (SD) beslut att lämna Istanbulkonventionen har frågat mig om jag kommer att markera mot beslut att lämna Istanbulkonventionen, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka utsatta kvinnors trygghet i . konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, den så kallade Istanbulkonventionen, är ett centralt instrument för att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. beslut att frånträda Istanbulkonventionen är därför djupt beklagligt. Att förhindra alla former av våld mot kvinnor och tillförsäkra kvinnor och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter är och förblir en prioritering av yttersta vikt. Regeringen är pådrivande i EU och i internationella fora för att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och feministiska utrikespolitik innebär att utrikesförvaltningen genomgående arbetar med att uppmärksamma och bidra till en bättre situation för kvinnor och flickor. I linje med detta har regeringen offentligt uppmärksammat beslut att frånträda konventionen, samt tagit upp detta i EU, i dialog med likasinnade och med turkiska företrädare. Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter i i svaret på fråga 2020/21:35 av Amineh Kakabaveh och 2020/21:2131 av .
frs · H8122288 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2288 av (M) Åtgärder för elsystemet i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att uppfyller gällande lagkrav kring driftssäkerhet, riskberedskap och totalförsvar. tar upp problem kring elförsörjning i där företaget nämns som ett exempel. Sedan regeringen initiativ med energibranschen då tillräcklig eleffekt säkrades i och har (Svk) och (E.ON) arbetat vidare med konkreta åtgärder. Deras målsättning är att ha åtgärderna på plats , men vi kan se resultat . Överföringskapaciteten av el till har ökat med cirka 150 MW, vilket motsvarar förbrukningen i två städer av storlek. När samtliga åtgärder har genomförts förväntas kapaciteten för E.ON:s effektuttag ha ökat med ytterligare några hundra megawatt. Jag kan konstatera att E.ON, utifrån de behov och planer som är kända , gör bedömningen att tillförseln från stamnätet i är tillräcklig då stamnätet är utbyggt. tar också upp uppdraget till Svk om bl.a. stödtjänster som regeringen beslutade om (I2020/02874). Regeringen har här valt att lägga fokus på åtgärder och stödtjänster nödvändiga för att upprätthålla elförsörjningen till elförbrukarna, dvs. för att minska risk för bortkoppling. Det relativt ovanliga nöddrifttillståndet, som kan innebära avbrott i mindre delar av systemet, omfattas dock också i uppdraget. Det är alltså inte så att regeringen valt att avgränsa uppdraget till att bara handla om vanliga driftsförhållanden som skriver. Vid de två sista systemdriftstillstånden, nätsammanbrott och återuppbyggnad, har driften i hela eller delar av överföringssystemet avbrutits. Det är naturligtvis viktigt att ha beredskap och förberedelser på plats även för dessa och tillstånden regleras till stor del av kommissionens förordning (EU) 2017/2196 av om fastställande av nätföreskrifter för nödsituationer och återuppbyggnad avseende elektricitet. Svk bedriver ett omfattande arbete på området och regeringen har även i regleringsbrevet uppdragit åt Svk att redovisa de mest betydelsefulla åtgärderna som vidtagits för att uppfylla ställda krav, och vilka åtgärder som planeras framöver, som avser drifttillstånden nätsammanbrott och återuppbyggnad. Jag kan slutligen konstatera att Svk fastställt en systemskyddsplan, en återuppbyggnadsplan och en provningsplan enligt kraven i nämnd EU-förordning.