ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121304 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1304 av (SD) Brott mot arbetsmiljölagen i skolan under pandemin har frågat mig hur jag ser på det faktum att stora delar av samhället, då inte minst landets skolor, kan komma att stämmas till följd av att de handlat efter myndigheternas anvisningar, vilket gjort att de inte följt arbetsmiljölagen under pandemin, och om jag vidtar några åtgärder. befinner sig fortsatt i ett allvarligt läge med en hög smittspridning i samhället. Covid-19-pandemin har inneburit stora påfrestningar för hela samhället och samtliga skolverksamheter, som har arbetat hårt med att anpassa verksamheten för att minska risken för smittspridning. Arbetsgivaren ska undersöka och förebygga arbetsmiljörisker så att anställda kan arbeta säkert. Det är extra viktigt att arbetsgivaren löpande bedömer riskerna för smittspridning och ohälsa på arbetet under den pågående pandemin. I verksamheter där risk för smitta finns kan arbetssätt och rutiner behöva ändras. Skolan är dock en arbetsplats där arbetstagare i många fall inte kan arbeta hemifrån eftersom elever ofta behöver närundervisning i skolans lokaler. På alla arbetsplatser där arbete hemifrån inte är möjligt blir andra åtgärder för att minska risken för smittspridning särskilt viktiga. Regeringen har beslutat om bestämmelser som ger fler möjligheter för skolor att bedriva fjärr- eller distansundervisning. Under pandemin har många skolor tillämpat bestämmelserna och bedrivit betydande delar av undervisningen på distans. har i perioder rekommenderat att alla landets gymnasieskolor ska övergå till i huvudsak fjärr- eller distansundervisning. rekommenderas att undervisningen i gymnasieskolan ska bedrivas som en kombination av fjärr- eller distansundervisning och viss närundervisning. Rekommendationen gäller till och med . rekommendation att arbeta hemifrån, när det är möjligt, gäller även lärare och annan skolpersonal. Många av lärarnas arbetsuppgifter, som exempelvis lektionsplanering och möten med kollegor eller vårdnadshavare, kan ske på distans även om undervisningen bedrivs i skolans lokaler. och tillhandahåller stöd för skolor i deras arbete med att begränsa smittspridningen. Stöden bygger bl.a. på underlag från () och EU:s smittskyddsmyndighet (ECDC). gav regeringen ett uppdrag till att vidta särskilda informationsinsatser för att höja kunskapen hos arbetsgivare om särskilda risker i arbetsmiljön till följd av spridningen av covid-19. Vidare gav regeringen uppdrag till att i samråd med skyndsamt ta fram en vägledning till arbetsmiljöarbetet under pandemin och för att förhindra smitta av covid-19 på arbetsplatser. beslutade även regeringen att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningar som finns för arbete hemifrån under pandemin. gav regeringen ett ytterligare uppdrag att genomföra en riktad tillsynsinsats med fokus på de riskutsatta branscherna för smittspridning av sjukdomen covid-19.
frs · H8121305 · 2021-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1305 av (M) Arbetet med en fast förbindelse mellan och har frågat mig om jag kommer att se till att den strategiska analysen för en ny fast förbindelse över mellan och tas till vara och verka för att projektet påbörjas så att ett öppnande är möjligt. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien genomförs av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och Transportminesteriet. Som jag svarade i fråga 2020/21:523 utgör utredningen en viktig del i underlaget inför det fortsatta arbetet med att utveckla kommunikationerna mellan och . Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för den nya planperioden. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Åtgärdsplaneringen innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i planen identifieras och syftar till att regeringen ska kunna fastställa en ny nationell plan. kommer att få i uppdrag att ta fram ett förslag till ny nationell plan som underlag för regeringens beslut. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8121306 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1306 av (L) Diskrimineringen av samkönade par som skaffar barn har frågat mig vad jag ska göra för att alla par i , oavsett konstellation, behandlas likvärdigt av lagstiftningen. Frågan tar sikte på den föräldraskapsrättsliga regleringen. Det är viktigt att den föräldraskapsrättsliga regleringen utvecklas i takt med samhället i övrigt. Att vara förälder är en viktig del av livet för många och reglerna behöver vara utformade så att de kan hantera olika sätt att få barn och bilda familj. Den föräldraskapsrättsliga regleringen ska fungera för alla, även regnbågsfamiljer. Regeringen bedriver därför ett aktivt arbete på området. En av de åtgärder som regeringen har vidtagit är att tillsätta en utredning med uppdraget att se över vissa regler om fastställande av faderskap och föräldraskap. I uppdraget ingick att ta ställning till om det bör införas en föräldraskapspresumtion motsvarande den faderskapspresumtion som gäller för en man som är gift med modern när barnet föds. Utredningen har föreslagit att föräldraskap ska presumeras för den kvinna i ett samkönat äktenskap som inte har fött barnet och att en motsvarande presumtion ska gälla för gifta par där en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet. Regeringen avser att ta ställning till utredningens förslag. tillsatte regeringen en utredning med uppdraget att bland annat utreda hur den föräldraskapsrättsliga regleringen skulle kunna göras mer könsneutral och inkluderande. I uppdraget ingår även att se över reglerna om hävande av föräldraskap och ta ställning till om utrymmet att häva ett föräldraskap ska begränsas. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen i början av tillsatt en utredning som har fått i uppdrag att överväga utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i . Det uppdraget ska redovisas . Det pågår alltså ett arbete för att – med utgångspunkt i barnets bästa – åstadkomma en mer modern och jämlik föräldraskapsrättslig reglering som är anpassad till olika familjekonstellationer.
frs · H8121309 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1309 av Kopparklint (M) Förbud mot att anställa dömda pedofiler Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att minimera risken för att barn konfronteras med individer som tidigare dömts för grova sexualbrott mot barn. Kopparklint har tidigare ställt liknande frågor till mig, inrikesministern, utbildningsministern och socialministern. Detta svar, som är inriktat på arbetet med att förebygga återfall i brottslighet, kommer därför att komplettera tidigare svar. Jag vill återigen understryka att regeringen ser oerhört allvarligt på sexualbrott och särskilt på sådana som riktas mot barn. Regeringen har därför bland annat skärpt sexualbrottslagstiftningen, givit i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn, ålagt och att redovisa hur de arbetar med att utveckla arbetsmetoderna för utredning av våldtäkt och andra sexualbrott samt förbättrat stödet till brottsoffer. En stor del av brottsligheten begås av personer som har dömts för brott. Ett effektivt återfallsförebyggande arbete är därför centralt för att minska brottsligheten, något som också lyfts i regeringens nationella brottsförebyggande program Tillsammans mot brott. Regeringen konstaterar i propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning, att det av flera skäl är angeläget att det vidtas åtgärder för att minska risken för återfall i brottslighet. Redan en liten minskning av antalet återfall i brott har stor betydelse för brottsoffer och positiva effekter när det gäller samhällets kostnader. Av de sexualbrottsdömda som frigavs återföll i ett nytt sexualbrott enligt officiella statistik. Sexualbrotten uppvisar en förhållandevis låg återfallsandel i jämförelse med andra brott gäller ny lagstiftning som ger Kriminalvården nya verktyg och större befogenheter att kontrollera villkorlig frigivning. Kriminalvården har bl.a. getts möjlighet att kunna besluta om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs, t.ex. för att säkerställa att en person inte befinner sig i miljöer och på platser där risken för återfall är stor eller i närheten av där ett brottsoffer bor. Regeringen har också beslutat en proposition med förslag om utökade kontroll- och stödåtgärder för dem som dömts till skyddstillsyn, som bl.a. innebär att möjligheten att föreskriva villkor om var den dömde ska vistas eller inte får vistas görs tydligare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen lämnade ett lagförslag till som syftar till att åstadkomma en tydligare koppling mellan tidpunkten för villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Med stöd av regeringen startades PrevenTell, den nationella telefonen för att förebygga sexuellt våld. Regeringen har sedan starten gett bidrag i syfte att utveckla PrevenTell och avser att noga följa utvecklingen av detta arbete. Alla barn har rätt till en trygg barndom, fri från våld och övergrepp.
frs · H8121310 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1310 av Kopparklint (M) Stödåtgärder till drabbade företag Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att hålla det löfte som gavs gällande att regeringen ska presentera fler stödåtgärder. I en extra ändringsbudget som regeringen överlämnade till lämnades förslag på förlängt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare samt att det införs ett särskilt omsättningsstöd riktat till handelsbolag och kommanditbolag som har minst en fysisk person som delägare. I båda fallen baseras stödets storlek på hur stort omsättningstapp företaget har haft. meddelade även regeringen att dessa stöd kommer att vara förstärka genom att stödnivån är av omsättningstappet i stället för . Även kravet på lägsta nettoomsättning för att kvalificera sig för stöd, sänks . lämnades ytterligare en extra ändringsbudget i vilken regeringen föreslår en möjlighet till förstärkt stöd vid korttidsarbete –. Det förstärkta stödet innebär bl.a. att staten tar en större andel av kostnaderna och att en ny nivå för arbetstidsminskning på införs –. I samma ändringsbudget föreslås också ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, ett nedstängningsstöd. Nedstängningsstödet är utformat på liknande sätt som omställningsstödet, men är mer generöst. Stödet innebär att företag som på grund av nedstängning har tappat all sin omsättning ska kunna få av sina fasta kostnader ersatta, upp till ett tak på per företag och månad. Regeringen har också lämnat förslag om ett förlängt och förstärkt omställningsstöd, om att tidigarelägga den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19- till 23-åringar så att den gäller , om att anståndstiden för inbetalning av skatt ska kunna förlängas liksom att kreditgarantiprogrammet för små och medelstora företag ska förlängas. Till detta kommer att regeringen presenterat ett förslag om att återinföra det statliga lokalhyresstödet . Förslaget innebär att den hyresvärd som väljer att sänka den fasta lokalhyran för hyresgäster i utsatta branscher kan söka stöd för att kompensera en del av lokalhyresnedsättningen. I förhållande till tidigare period förstärks stödet så att den statliga kompensationen ska kunna ges av den nedsatta fasta hyran. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och ersättningar och följer utvecklingen noga.
frs · H8121311 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1311 av Kopparklint (M) Ansvarsfördelningen framåt utifrån kritik Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att kommuner och regioner framåt får tydligare direktiv om hur ansvarsfördelningen mellan regeringen, regionerna och kommunerna under coronakrisen ska se ut. Ansvarsfördelningen mellan regeringen, regionerna och kommunerna är och kommer fortsatt att vara tydlig. Under pandemin har dessutom överenskommelser mellan staten och kommuner och regioner tecknats om såväl testning och smittspårning som vaccinering. Fungerande samordning och samverkan mellan kommuner, regioner och regeringen är av yttersta vikt, särskilt för att hantera en krissituation som en pandemi. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder under pandemin för att stödja regionerna och kommunerna. fick bl.a. i uppdrag att vidareutveckla befintliga och kommande samordning- och stödinsatser exempelvis för tillgången till diagnostik, vårdplatser och andra former av stöd till regioner och kommuner. För att ytterligare förbättra samverkan mellan huvudmännen framöver pågår det ett intensivt arbete för en mer robust äldreomsorg och lagstiftning för området. beslutade regeringen om att tillsätta en utredning som har i uppdrag att ge förslag på en äldreomsorgslag som ska ge verksamheten ett tydligare lagstadgat uppdrag och innehåll samt stärka den reglerade tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. I uppdraget ingår bl.a. att reglera en ordning för en nationell omsorgsplan med utgångspunkt i socialtjänstlagens bestämmelser bl.a. om samverkan mellan huvudmän. menar att samverkan mellan kommuner och regioner i många fall har förbättrats under pandemin då nya samverkansformer har utvecklats. Det blir en särskild framtida utmaning att bevara dessa nyutvecklade samverkansformer när väl pandemin klingat av. Regeringen har sedan pandemins början haft en kontinuerlig dialog med landets regioner och kommuner och agerat utifrån de behov som lyfts.
frs · H8121313 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1313 av Kopparklint (M) Bemanning, kompetens och arbetsförhållanden under coronakrisen Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att säkerställa att kommuner och regioner får bättre förutsättningar att ha högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden under den pågående Coronakrisen. Som huvudmän för äldreomsorgen liksom för hälso- och sjukvården är kommuner och regioner ansvariga för bemanning, kompetens och arbetsförhållanden. Staten stödjer kommuner och regionerna genom att verka för att de har goda förutsättningar att genomföra sina uppdrag. pekar bland annat på en del brister och systemfel inom äldreomsorgen. Regeringen tar dessa missförhållanden på största allvar. För att åtgärda de strukturella brister som identifierat kommer det därför att bli nödvändigt med åtgärder och insatser på såväl nationell som regional och nivå. Redan innan pandemin hade regeringen vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för kommuner och regioner. gav regeringen en nationell samordnare i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning gällande ledarskap, välfärdsteknik och en god arbetsmiljö. har regeringen arbetat med att reglera yrket undersköterska. Reformen med att införa en skyddad yrkestitel kommer innebära att en enhetlig kompetensnivå för yrket undersköterska uppnås vilket förväntas leda till en ökad kvalitet i verksamheten. Det pågår just nu ett intensivt arbete för att få en mer robust äldreomsorg och lagstiftning för området. gav regeringen generaldirektör, , i uppdrag att som särskild utredare föreslå en äldreomsorgslag. Utredningen ska bland annat definiera begreppet äldreomsorg och ge verksamheten ett tydligare lagstadgat uppdrag och innehåll. Därutöver ska utredningen lämna förslag för att stärka den reglerade tillgången till medicinsk kompetens. Regeringen har i budgetpropositionen utöver den historiska stora ökningen av det generella statsbidraget också utökat de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Det handlar dels om kompetenssatsningen Äldreomsorgslyftet som fortsätter och som utökas till att omfatta ca , dels om ett nytt, permanent stöd till äldreomsorgen om . För att övergripande stödja regioner och kommuner i deras arbete med kompetensutveckling och kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården avsätter regeringen i budgetpropositionen 2021 också . Dessutom avsätter regeringen särskilda medel för en återhämtningsbonus i vård och omsorg för olika insatser och åtgärder med syfte att förbättra arbetsmiljön. och framåt beräknas totalt avsättas till denna satsning.
frs · H8121314 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1314 av (L) diskriminering av hbtq-personer har frågat mig vad jag gör för att fortsätta fördöma diskriminering av samkönade par. Jag håller med om att situationen för hbtqi-personers rättigheter i är allvarlig. har adoption för samkönade par varit förbjudet i . Med lagändringen slås fast att modern ska vara en kvinna och fadern en man. Ensamstående har haft mycket begränsade möjligheter att adoptera och dessa inskränks nu ytterligare genom att sådan adoption också kräver godkännande av ansvarig minister för familjefrågor. Regeringen arbetar aktivt och på bred front med frågan om att värna och främja hbtqi-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter såväl i bilaterala som multilaterala fora, bland annat i för mänskliga rättigheter och i . I den bilaterala dialogen med och i EU-sammanhang diskuterar vi frågor som förenar, men också frågor där vi har olika position. Regeringens bestämda uppfattning är att hbtqi-personer ska ha lika rättigheter och möjligheter. Vi kan aldrig acceptera att människors grundläggande rättigheter inte respekteras. Frågor om mänskliga rättigheter, inklusive hbtqi-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter, är alltid prioriterade. Vi är tydliga med att alla människor har samma mänskliga rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck.
frs · H8121315 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1315 av Kopparklint (M) Hinder för att anställa läkare och tillgång till medicinsk utrustning Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att olika hinder för att anställa läkare och få tillgång till medicinsk utrustning inom kommunerna och regionerna undanröjs. Låt mig börja med att slå fast att en god vård ska kunna ges överallt där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet, såväl i ordinärt som särskilt boende. Utbrottet av covid-19 har tydliggjort svagheter inom svensk äldreomsorg. Äldreomsorgen behöver långsiktigt förstärkas med ett tydligare lagstadgat uppdrag och innehåll. Det framgår av hälso- och sjukvårdslagen att där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. har i uppdrag av regeringen att på nationell nivå säkra tillgången till medicinteknisk utrustning m.m. som behövs i intensivvården eller annan vård till följd av spridningen av covid-19 samt att på nationell nivå svara för fördelningen av denna utrustning mellan huvudmännen. Uppdraget gäller både i förhållande till regioner och kommuner. Det behövs ytterligare insatser för att tillgodose äldres behov av en fungerande och säker vård och omsorg. Den regionala och den kommunala hälso- och sjukvården behöver komma närmare äldreomsorgen och finnas till hands såväl för hälsofrämjande insatser som för sjukvård så snart behov uppstår. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en utredare som bl.a. får i uppdrag att se över om det finns behov av och är ändamålsenligt att ha läkare och sjuksköterskor tillgängliga dygnet runt för personer i särskilt boende. När det gäller vem som ska ansvara för läkarinsatser, har regionerna det ansvaret, men redan nu gäller att en kommun som inte är nöjd med regionernas läkarinsatser får anlita läkare och få ersättning för det från regionen. Utredaren ska dock se över om och hur kommuner bör få möjlighet att utföra läkarinsatser även i andra fall. En sådan ordning får emellertid inte innebära att det skapas nya huvudmannagränser och otydlighet kring vem som är ytterst ansvarig för att säkerställa tillgången till läkare och för att säkra en god och jämlik vård.
frs · H8121316 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1316 av (M) Förslag om företagsstöd har frågat mig vilka åtgärdsförslag gällande kompensation för företagen som har kommit från branscher och företag i samband med pandemilagens framtagande, som har förts fram till mig och vilka jag har tagit tillvara respektive avfärdat. För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar och vi befinner oss fortfarande i ett allvarligt läge. Många branscher och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av viruset. Regeringen har därför skyndsamt presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Dessa inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. I samband med att smittspridningen tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom krisen. Regeringen har också föreslagit ett nytt nedstängningsstöd och meddelat att man avser föreslå en ny period med statligt stöd under vilken vissa lokalhyresgäster får rabatt på hyran. Regeringen för en löpande dialog med branschföreträdare, företag och arbetsmarknadens parter om situationen och analyserar löpande behovet av erforderliga åtgärder.
frs · H8121317 · 2021-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1317 av (L) Internationella adoptioner för samkönade par har frågat jämställdhetsministern samt ministern med ansvar för arbetet mot diskriminering och segregation om vad statsrådet ska göra för att samkönade par i ska ha bättre möjligheter till adoption. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är tyvärr allt för få länder som godkänner samkönade par som adoptivföräldrar vid internationella adoptioner. bedriver ett långsiktigt nationellt och internationellt arbete för att stärka såväl barnets rättigheter som hbtqi-personers lika rättigheter. Bland annat har regeringen beslutat om en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. I har samkönade par rätt att prövas som adoptivföräldrar för att gemensamt adoptera ett barn. 1997 ratificerade om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, som även är inkorporerad i svensk rätt. Grundläggande i konventionen är att staterna har ansvar för att barnets bästa beaktas i varje del av adoptionsprocessen. Vidare är det enligt konventionen centralmyndigheten i ursprungslandet som ansvarar för att fastställa huruvida den tänkta placeringen är till barnets bästa. Därmed blir ursprungslandets syn på vad som är barnets bästa avgörande för vilka krav som ställs på dem som vill ansöka om att adoptera ett barn från det landet. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, MFoF, är för internationella adoptioner och tillsynsansvarig för landets auktoriserade adoptionsorganisationer samt för de länder, del av länder eller adoptionskontakter som organisationerna får förmedla barn från eller genom. En auktoriserad organisation är skyldig att tillhandahålla internationell adoptionsförmedling åt sökande som har medgivande att ta emot ett utländskt barn för adoption. Skyldigheten gäller bl.a. under förutsättning att organisationen har en kontakt i utlandet som den kan förmedla ansökan till. En sökande som anser att en adoptionsorganisation felaktigt har vägrat att förmedla en adoptionsansökan kan få saken prövad av MFoF.