frs · H8122010 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2010 av (M) It-säkerheten och elförsörjningen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa ett fungerande elsystem och undvika att de misstag som tidigare skett inom , regeringen och Transportstyrelsen inte upprepas. Låt mig inleda med några generella ord om it-säkerhet. I den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213) betonar regeringen vikten av att elektroniska kommunikationer ska vara både effektiva, säkra och robusta. I arbetet med att genomföra strategin har en mängd åtgärder vidtagits. För att nämna något har regeringen uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att ta fram en struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen och att genomföra riktade utbildningsinsatser för att höja nivån på informationssäkerhetsarbetet. beslutade regeringen om ett uppdrag till , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Centret ska bidra till att göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhot och effektivt stödja både offentliga aktörer och näringsliv. Vidare presenterade den europeiska kommissionen ett paket av åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra resiliensen både i den digitala och fysiska infrastrukturen hos offentliga och privata sektorn. I paketet ingår ett förslag på reviderat direktiv om en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS2), ett förslag om ett nytt direktiv om kritiska entiteters motståndskraft samt en cybersäkerhetsstrategi. () har en mycket central roll inom den svenska elförsörjningen. ansvarar för driften, förvaltningen och utvecklingen av transmissionsnätet för el. Mot den bakgrunden är det mycket viktigt att säkerhetsskyddet och informationssäkerheten på myndigheten har hög kvalitet. Dessa frågor aktualiserades då vissa brister kring säkerhetsskydd och säkerhetsprövningar vid framkom vilket tar upp. Detta utmynnade bland annat i att Säkerhetspolisen beslutade om ett tillsynsärende. har arbetat hårt med att åtgärda bristerna. Uppföljning av arbetet sker löpande, inte minst vid de årliga myndighetsdialogerna. Uppföljning sker även i samband med att inkommer med sin risk- och sårbarhetsanalys enligt förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Relevant i sammanhanget är också att både och företag inom elsektorn analyserar hot, risker och sårbarheter inom elförsörjningen i enlighet med krav i lagen (1997:288) om elberedskap och förordningen (1997:294) om elberedskap samt svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om elberedskap (SvKFS 2013:2). skriver också att det finns brister i styrning kopplat till it-säkerheten inom elområdet. Vid sin granskning fann inte några brister i regeringens styrning av (bet. 2018/19:KU20, s. 5). Regeringen har också vidtagit åtskilliga åtgärder avseende förstärkt säkerhetsskydd, informationssäkerhet och civilt försvar. För att förstärka skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har regeringen prioriterat arbetet med en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) som trädde i kraft . Det pågår också arbete inom med att ta fram förslag om ändringar i säkerhetsskyddslagen som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området och ge tillsynsmyndigheterna ökade befogenheter i det arbetet.