ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111697 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1697 Beskattning av påsar av (M) till Finansminister (S) Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat nedbrytbara påsar som ser ut som plastpåsar men som kan användas upp till 50 gånger och sedan komposteras, även i hemmakomposter. Ändå anser både och att påsen ska beskattas som plastpåsar. Gaia har, med EU:s miljöprogram Lifes satsningar som projektpartner, utvecklat den så kallade Gaiakassen. Materialet i påsen består av ett egenutvecklat material, Biodolomer, som är en sammansättning av flera förnybara råvaror med produktion i . Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom EU har lagt ned tiotals miljoner för att hjälpa till med utveckling av Biodolomer. Det är ett miljöanpassat material som inte bidrar till vare sig koldioxidutsläpp eller plastnedskräpning i form av mikroplaster. Gaiakassen börjar komposteras redan vid 30–, vilket innebär att påsen fullkomligt bryts ned till jord i en hemmakompost. Detta till skillnad från många andra nedbrytbara biomaterial som kräver industriell kompostering. Innovationen kan beskrivas som ett nytt ersättningsmaterial för plast. Materialet väntas kunna ersätta av alla volymplaster, det vill säga ungefär globalt på årsbasis. Det kan därför upplevas som snudd på provocerande att med miljö- och klimatåtgärder som argument beskatta produkter som ligger helt i linje med ambitionen att ställa om till ett cirkulärt flöde med just klimat- och miljöåtgärder i fokus. anser att skatten på plastbärkassar helt bör avskaffas, men i den mån skatten ska gälla ett tag till finns det åtminstone uppenbara skäl att undanta vissa miljövänliga bärkassar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra att mer miljövänliga, fossilfria och hemkomposterbara påsar inte ska träffas av platspåseskatten?
fr · H8111698 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1698 Dialog med andra länder angående utvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns i personer som fått utvisningsbeslut men som när det är dags för utvisning vägrar att genomföra covidtest. Ett antal länder tar inte emot inresande utan ett test som visar att personen inte är sjuk i covid. Med andra ord kan den som fått ett utvisningsbeslut skjuta upp sin egen utvisning efter eget godtycke, genom testvägran. I en interpellationsdebatt (2020/21:325) debatterade undertecknad med justitie- och migrationsministern denna problematik. Justitie- och migrationsministern var noga med att betona att regeringen inte har för avsikt att sätta i gång något lagstiftningsarbete för att komma till rätta med denna problematik, varken . Med detta sagt så uttryckte justitie- och migrationsministern att han tror att ett snabbare och effektivare sätt att lösa detta – med personer som har utvisningsbeslut men som vägrar covidtest inför utvisning – är genom dialog med de berörda länderna. Det låter som ett klokt steg. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När och på vilket sätt avser ministern inleda dialogen med berörda länder, så att de uppskjutna utvisningarna kan verkställas?
fr · H8111699 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1699 Uppfyllnad av målen för friluftspolitiken av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har det varit en ökad efterfrågan på att vistas i naturen och möjligheten att kunna utöva friluftsaktiviteter. Detta är positivt för friluftslivet och för folkhälsan. Det är första friluftspolitik togs fram av den dåvarande alliansregeringen. 2012 fastställdes tio mål för friluftspolitiken. Målen handlar om att utveckla och utöva åtgärder för att förutsättningarna för friluftsutövandet ska förbättras. är den samordnande myndigheten, men flera andra myndigheter har ansvar för enskilda mål. I den senaste uppföljningsrapporten gjord av konstaterades det att endast tre av de tio uppsatta målen går i en positiv riktning för att uppnås. Det håller inte. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att övriga mål för friluftspolitiken ska uppnås?
fr · H8111700 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1700 Samråd vid byggande av vatten- och avloppsledningar av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Vi är i behov av mycket ny samhällsviktig infrastruktur som nya vatten- och avloppsledningar samt elledningar i . I regleras hur samråd ska ske med berörda myndigheter, länsstyrelse, kommun och markägare vid byggande av exempelvis va-ledningar. Detta är ett viktigt instrument som ska användas, så att alla som berörs av ett projekt kan och får komma till tals. Detta är extra viktigt för de markägare som blir drabbade av när nya va-ledningar ska byggas. Vatten är ett av de viktigaste livsmedel vi har och behöver därför ha bra ledningar. Även behovet av nya och bra avloppsledningar är stort på många håll i . Just nu planeras för nya va-ledningar runt om i landet där markägare kan bli drabbade av hur nya ledningar ska dras. Här kommer just samrådsbehovet in och att man som exempelvis markägare ska kunna yttra sig över hur man väljer att bygga samt lägga brunnar ovan mark. På en del håll har vatten- och/eller avloppsbrunnar placerats så att ett aktivt användande av marken för till exempel livsmedelsproduktion har försvårats. Min fråga till miljö- och klimatminister blir därför: Anser ministern att dagens upplägg för samråd är tillräckligt och tillvaratar allas intressen, eller kommer ministern att vidta några åtgärder?
fr · H8111701 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1701 Samråd vid byggande av väg och järnväg av (C) till Infrastrukturminister (S) Vi är i behov av mycket ny infrastruktur i . Dels behöver vi underhålla det vi redan har, dels behöver vi bygga nytt på sina håll där vägen eller järnvägen är i väldigt dåligt skick. Vi har en stor underhållsskuld. I väglagen regleras hur samråd ska ske med berörda myndigheter, länsstyrelse, kommun och markägare vid byggande av exempelvis vägar. Detta är ett viktigt instrument som ska användas så alla som berörs av ett projekt kan och får komma till tals. Detta är extra viktigt för de markägare som blir drabbade av när nya vägar och järnvägar ska byggas. Just nu planeras för en ny dragning av mellan och Sundholmen i . Agerandet kring om samråd har genomförts eller ej diskuteras, och de synpunkter som bland annat markägarna tidigare lämnat har inte besvarats. Just nu ska berörda och markägare återigen skicka in sina synpunkter på hur den nya vägen är föreslagen att gå. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Anser ministern att dagens tillvägagångssätt för samråd mellan statliga och de berörda är tillräckligt och tillvaratar allas intressen, eller kommer mininstern att vidta några åtgärder?
fr · H8111702 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1702 EU:s utrikeschefs besök i av (SD) till Utrikesminister (S) EU:s utrikeschef har rest till för att möta sin ryske motsvarighet, ett besök som på intet sätt kan anses ha varit lyckat. Den ryske utrikesministern lyckades nämligen få Borrell att på en gemensam pressträff tydliggöra att EU inte planerar några nya sanktioner mot . Borrell valde likaså att över huvud taget inte nämna omfattande aggressioner som vi sett och som utmanar det europeiska säkerhetsläget. Ej heller såg vi en enda kommentar om brott mot internationell rätt, såsom den ryska ockupationen av samt krigföringen i östra . I stället såg vi hur EU:s så kallade utrikesminister kritiserade politik gentemot , vilket inte helt oväntat möttes med varma instämmanden från Lavrov. Med andra ord har vi sett hur EU:s främsta företrädare för utrikesfrågor står i armkrok med diktaturerna och , mot det demokratiska , kanske främsta allierade. Till råga på detta har det visat sig att Borrell valt att åka till på helt eget initiativ mitt i då Putinregimen sysslar med omfattande förtryck av politiska motståndare. När så sker är det minsta man kunnat förvänta sig att Borrell lyfter just dessa övergrepp, men även här misslyckades han, och det verkade snarare som om han fullständigt struntade i att lyfta fundamentala europeiska värden, såsom rätten till yttrande- och åsiktsfrihet. I stället för att kraftigt fördöma arresteringen av den ryske oppositionsledaren eller kanske rent av besöka honom eller hans stab i fängelset antydde Borrell att det inte fanns några ambitioner från EU:s sida att införa nya sanktioner mot till följd av vad som skett Navalnyj. Detta trots att flera medlemsstater i EU har krävt sanktioner på högsta nivå. Det vore illa nog om det slutade med detta, men så är inte fallet. I samband med detta besök har de ryska myndigheterna gripit och utvisat tre utländska diplomater, däribland en svensk, för att de påståtts ha deltagit vid en demonstration till förmån för Navalnyj och för demokrati och yttrandefrihet. Borrell borde ha protesterat mot detta oförsvarliga agerande från sida, exempelvis genom att snabbt avsluta sitt besök i . Men icke – trots att utvisningen av diplomaterna är en direkt förolämpning mot hela EU. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Hur ser ministern på EU:s utrikeschef resa till och agerande i , och kan vi förvänta oss att statsrådet verkar för Borrells avgång?
fr · H8111703 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1703 Borrells besök i av (SD) till Utrikesminister (S) besökte EU:s utrikeschef, den spanske socialdemokraten , och den ryske utrikesministern . Borrells besök, som sägs ha genomförts på eget bevåg, och ageranden har starkt kritiserats. Under mötet framkom det även att utvisar tre diplomater från EU-länderna , och för påstått deltagande i Navalnyjdemonstrationer, vilket länderna tillbakavisar. Trots detta agerade inte Borrell. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av besök i ?
fr · H8111704 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1704 Snabbare järnvägsförbindelse – av (SD) till Infrastrukturminister (S) En resa med tåg mellan och huvudstäder tar , trots att sträckan inte är mycket längre än –, vilken tar . En så pass lång restid gör att man som resenär lätt föredrar att ta flyget. Sträckan borde ha en kraftig potential att öka antalet resande med tåg, givet att restiden minskar drastiskt. I projektet 2.55 finns det förslag och beräkningar på hur denna sträcka skulle kunna få en kortad restid till . Förutom att det skulle locka resenärer från flyg till tåget hade möjligheten att resa fram och tillbaka erhållits, varför arbetspendling skulle vara möjlig och positiva arbetsmarknadseffekter skulle uppnås. För att sträckan –skulle få en restid på finns ett behov av en dubbelspårsutbyggnad på flera sträckor, nytt spår på andra och en uppgradering på stora delar av sträckningen. Inom projektet 2.55 presenteras intressant material om hur en upprustning skulle kunna komma till stånd samt förslag till finansiering. har norska regeringen med bred uppslutning i uttalat sig positivt till att samarbeta med i syfte att få till stånd en bättre järnvägsförbindelse mellan huvudstäderna. Från sida välkomnas ett samarbete med för att få till stånd bättre förbindelser mellan våra länder. hoppas vi att regeringen intensifierar arbetet och samtalen med norska regeringen för att få till stånd en snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Hur avser ministern att agera för att få till stånd en snabbare järnvägsförbindelse mellan och ?
fr · H8111705 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1705 Samarbete med om historiska frågor av (SD) till Utrikesminister (S) Under utrikesministerns besök i och samtal med den ryske utrikesministern tog Lavrov upp möjligheten till ett samarbete gällande den ryska ubåten , som återfunnits på svenskt vatten. Med anledning av detta belyses samarbetet mellan och vad gäller historiska frågor. Den mest kända av dessa frågor torde vara försvinnandet av diplomaten som omhändertogs av 1945. En annan fråga som berör , men även till viss del tiden därefter, är de sjömän som man dels vet och dels misstänker har förts i sovjetisk fångenskap. Det mest kända exemplet är fartyget som torpederades av en sovjetisk ubåt (SC 406) utanför den baltiska kusten. Besättningen fördes därefter till Kronstadt utanför dåvarande . Vad som hände därutöver har inte slutgiltigt klarlagts. Det finns även andra fartyg vars besättningar försvunnit på och där det finns misstankar av varierande grad att dessa mot sin vilja förts till . Frågan om de försvunna svenska sjömännen har vid tidigare tillfällen tagits upp i , bland annat av dåvarande folkpartiledaren . Den dåvarande socialdemokratiska regeringen misslyckades med att skapa klarhet i frågan. tillsatte den dåvarande borgerliga regeringen en grupp som kom att arbeta med frågan, dock utan att få slutgiltigt svar om vad som skett. Gruppen bestod av både en rysk och en svensk del. har medlemmar av gruppen både pensionerats och avlidit. Agerandet från den ryska sidan har inte varit så transparent som önskvärt. Det finns anledning att, för de efterlevande och för den stora insats som svenska handelsflottan gjorde under och trots den tid som gått, försöka få klarhet i vad som har hänt med dessa svenskar. Därför är min fråga till utrikesminister : Har ministern tagit, eller avser att ta, upp frågan om svenskar som försvunnit till sjöss med den ryske utrikesministern?
fr · H8111706 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1706 Sexism och tystnadskultur inom polisen av (M) till Statsrådet (S) I programmet Kalla fakta som sändes beskrivs en inre kultur där kvinnliga poliser tvingas utstå hämnd från kollegor och chefer. Kvinnor inom polisen ska ha larmat om sexism och blivit utfrysta och utsatta för hämndaktioner av kollegor och chefer. En berättelse i programmet kommer från en kvinnlig polis som själv gjort en polisanmälan. Att det förekommer mobbing, trakasserier och sexism på arbetsplatser inom olika branscher runt om i landet är ett bekymmer, och det är alarmerande att tystnadskulturer tillåts råda i . Att vår befolkning ska ha tillit till och respekt för polisen och deras arbete för att utreda och klara upp brott och att lagföra brottslingar är för mig givet. Jag hoppas och tror att det inte är ett utbrett fenomen utan en avart att det inom polisen pågår sexism. De personer som ägnar sig åt den typen av handlingar inom polisväsendet gör att förtroendet för myndigheten förstörs. Det är samma myndighet som ska klara ut när människor upplever sig trakasserade, misshandlade och till och med våldtagna. Det är också samma myndighet som ska ta fast och lagföra personer som utsatt kvinnor för handlingar. Då måste också alla veta och känna sig trygga med att myndigheten är fri från sexism och tystnadskultur. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att begära att tillsätter en oberoende utredning utifrån det som framkommer i Kalla fakta om sexism samt vidtar nödvändiga åtgärder om så behövs?
fr · H8111707 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1707 Nord Stream 2 av (SD) till Utrikesminister (S) agerande mot oppositionsledaren och regimens våld mot demonstranter samt utvisningarna av diplomater från , och borde föranleda åtgärder från EU:s sida. När EU:s utrikeschef besökte och den ryske utrikesministern anklagade dessutom Lavrov bland annat EU för att vara en ”opålitlig partner” och att europeiska ledare ljuger om förgiftningen av oppositionspolitikern . gasledning Nord Stream 2 till är ett säkerhetspolitiskt hot och gör beroende av rysk gas. uttryckte EU:s kommissionär för klimat och energi att han såg projektet som riskabelt. skrev ledare för nio EU-länder (, , , , , , , och ) ett öppet brev till Europeiska kommissionens ordförande där de avrådde från Nord Stream 2 har dock avfärdat att stoppa gasledningen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förmå att överge planerna på gasledningen, som svar på ageranden?
fr · H8111708 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1708 Covidvaccineringen och momsreglerna av Boriana (M) till Finansminister (S) Inför massvaccineringen mot covid-19 letar många vårdgivare efter möjligheten att hyra stora och luftiga lokaler som är tillgängliga och kvällar. Dock uppkommer det en del problem som kan försena den så viktiga vaccineringen. Eftersom vårdföretag är momsbefriade måste hyresvärden, enligt gällande momsregler, betala tillbaka momsen för investeringar som har gjorts i lokalen för upp till . Ett sätt lösa detta problem skulle kunna vara att ge dispens från regelverket om momsåterbetalning som vaccinationerna pågår. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder som underlättar för vårdföretag att hyra ändamålsenliga lokaler?
fr · H8111709 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1709 En förbindelse mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) när den dansk-svenska mellanstatliga utredningen om en fast förbindelse mellan och , HH, kommit är det av stort intresse vad den avser att göra. Utredningen har pågått . Det är nu viktigt att regeringen håller frågan varm framåt och att det så viktiga lokaliseringsarbetet kan löpa på direkt så att HH-förbindelsen kan invigas 2030 och ingen tid förspills. Representanter för , som samlar över 40 kommuner, regioner, företag och bransch- och intresseorganisationer, delar en bild av att HH-förbindelsen behövs för att säkra konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning framåt. I gruppen ingår representanter från , Region , Sydsvenska , Dansk Transport og Logistik, Dansk Erhverv, Dansk Byggeri, Sydsvenska , , Kommune, och från en rad andra kommuner, organisationer och företag. är samtliga organisationer intresserade av hur regeringen ämnar agera framåt i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att låta lokaliseringsarbetet påbörjas så fort som möjligt för att få på plats en fast förbindelse mellan och till 2030?
fr · H8111710 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1710 Krav på covid-19-test för resande från av Per Lodenius (C) till Statsrådet (S) är ett självstyrt och enspråkigt svenskt landskap i . Självstyrelsen ger ålänningarna rätt att stifta lagar om sina inre angelägenheter. beslöt () att skulle få suveränitet över men måste förbinda sig att garantera befolkning deras svenska språk, kultur, lokala sedvänjor och ett självstyrelsesystem som tidigare erbjudit . Beslutet kompletterades med ett avtal mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. Detta kom att kallas Ålandsöverenskommelsen. innehar i kraft av den så kallade Ålandsöverenskommelsen en särställning när det gäller autonomi. svarade också dåvarande utrikesminister på en fråga från undertecknad att ”befolkning fick, genom den s.k. Ålandsöverenskommelsen, garantier om självstyre, språkskydd av svenskan och åländskt jordinnehav. Överenskommelsen ingicks mellan och och gäller alltjämt.” Med hänsyn till Ålandsöverenskommelsen och det särskilda ansvar som åvilar vad gäller relationen med och dess invånare borde därför se över hur undantag för resande från ska kunna göras när det gäller kravet på negativt covid-19-test för inresa till . Att personer som bor i undantas från kravet på negativt test vid inresa till är bra för ålänningar som studerar eller bor i landet av andra skäl och som har låtit folkbokföra sig i . Även alla undantas liksom personer med trängande familjeskäl och personer som ska genomgå operation eller annan vård som inte kan anstå. Frågan är dock vilka regler som gäller för exempelvis företagaren på som även har företag i som man behöver besöka eller för studerande och yrkesarbetande som inte är skrivna i ? Vad gäller för dem med familjemedlemmar på båda sidor av ? Är det ett godtagbart skäl att få komma in i från för att hämta hem barnet som man har delad vårdnad om, eller måste man ha ett negativt covid-19 test inte timmar? Krav på negativt covidtest innebär också extra kostnader för individen på ett par per resetillfälle. Volymerna på resandet mellan och är lägre än normalt på grund av rådande omständigheter. är smittspridningen på mycket låg. Resandet från till är också i princip hänvisat till hamnarna i och vilket bör göra det enkelt att ange undantag för resande från till just dessa destinationer. Att genom Ålandsöverenskommelsen också har ett särskilt ansvar när det gäller relationen med bör tydligare tas i beaktande av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet är: Hur avser ministern att agera vad gäller möjligheten för ålänningar att resa till under rådande lagstiftning?
fr · H8111711 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1711 Subventioner till havsbaserad vindkraft av (SD) till Statsrådet (S) Som en del av energiöverenskommelsen har ett förslag presenterats om att minska anslutningskostnaderna för havsbaserad vindkraft, och detta förslag är nu ute på remiss. Detta görs trots att den senaste tidens stress på energimarknaden i form av höga elpriser och import av el visar att energiöverenskommelsen leder utvecklingen i fel riktning. elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. Ett flertal stora kraftstationer har försvunnit från det svenska kraftsystemet vilket minskat svängmassan i kraftsystemet. Svängmassa ger en tröghet i systemet, och vatten- och kärnkraft är de energislag som bidrar med detta. Utvecklingen från hög elkvalitet och god driftssäkerhet till dagens situation har inte inträffat av en slump utan på grund av politisk styrning. kom även med en rapport, Kraftsamling elförsörjning, som visar att kostnaderna i kraftsystemet utan kärnkraft är avsevärt högre och att stabiliteten mot störningar minskar. I stället för att införa mer av det som lett energiförsörjning i fel riktning bör framtida eventuella styrmedel utformas för stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna. Förslaget om att subventionera havsbaserad vindkraft för elproducenterna på bekostnad av någon annan löser inte problemet utan tvärtom bidrar till det. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att gå vidare med ytterligare stöd till havsbaserad vindkraft i linje med det som den aktuella promemorian föreslår?
fr · H8111712 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1712 Samarbeten mellan olika aktörer i och med brexitavtalet av (M) till Statsrådet (S) Brexit har förändrat relationen mellan och . Den inre marknaden gäller inte längre mellan de två parterna utan ett handelsavtal har ersatt den tidigare gemenskapen. Vi har under rådande förhållande fått EU:s bästa handelsavtal hitintills. Brexit kunde ha landat i ett betydligt svårare läge med en i värsta fall så kallad hård brexit. Därför ser vi ljust på att en överenskommelse nåddes . finns det ett handelsavtal, men dagarna mellan överenskommelsen och det att avtalet trädde i kraft har varit få. Avtalet borde ha kommit på plats tidigare än till jul för att ge större möjligheter för anpassningar och att bygga kunskap inför övergången. Det hade varit önskvärt, men så blev det inte. Våra svenska aktörer, såsom , Business och , gör ett arbete utifrån läget för att det ska bli så bra som möjligt. Med detta sagt kommer det att finnas ”barnsjukdomar”, det vill säga att det är allt annat än lätt för våra företag av skilda slag som bedriver handel med att sätta sig in och förstå allting korrekt. Därför kräver inledningsfasen i övergången till det nya att företag som inte fullständigt fått till korrekta underlag kan komma att behöva hjälp och stöd för att göra rätt från början. Därför ser vi det som viktigt att den möjligheten ges så till vida att statens verk och aktörer har överseende med att detta är svår materia att lotsa sig igenom. Det ligger snårigheter i vardagsgöromål såsom att fylla i blanketter och annat som det kan uppkomma felaktigheter med, inte minst för de företag som är mindre och saknar de storas muskler. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ har statsrådet tagit, eller kommer att ta, för att säkra att alla svenska företag får så bra information, vägledning och stöd från de svenska verken, myndigheterna och aktörerna som möjligt så att inte oklarheter och omfattande problem uppstår och företagen själva med egna resurser behöver tolka rättsläget?