ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121537 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1537 av (M) Ekonomisk standard har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka den ekonomiska standarden för hushållen i . refererar i sin fråga till SCB:s publicerade inkomststatistik för . fokuserar bl.a. på att andelen individer med en ekonomisk standard lägre än av medianvärdet i befolkningen ökade . Det är viktigt att komma ihåg att politiska reformer har stor betydelse för utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard. Utan aktiva beslut som stärker de lägsta inkomsterna halkar ekonomiskt utsatta grupper efter. Det såg vi inte minst 2006–2010, då alliansregeringens politik ledde till en exempellös uppgång av den ekonomiska utsattheten i . Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget bidrog till att allt fler utan förvärvsinkomster, inte minst pensionärer, hamnade under gränsen för låg ekonomisk standard. Andelen under gränsen ökade snabbt från . Den ökning av andelen som vi ser nu är därför inte förvånande. M/KD-budgeten , som en majoritet i ställde sig bakom, var nämligen helt befriad från åtgärder riktade till utsatta grupper. I stället infördes ännu ett jobbskatteavdrag. Regeringen välkomnar nyväckta engagemang i denna fråga. Den politik som presenteras i senaste budgetmotion – ett kraftigt utvidgat jobbskattevadrag och sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen – skulle dock bara bidra till att ytterligare öka den ekonomiska utsattheten.
frs · H8121538 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1538 av (M) Åtgärder mot rån och bedrägerier har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har vidtagit för att motverka rån och bedrägeribrott som jag anser har givit goda resultat. Att bli utsatt för rån eller bedrägeri är en allvarlig kränkning för den som drabbas. lyfter särskilt fram gruppen äldre och personer med funktionsnedsättning. Det är förstås viktigt att uppmärksamma de utsatta grupper som drabbas av brott. Alla har rätt att känna sig trygga i vårt samhälle. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att förhindra rån och bedrägerier. Det bör dock noteras att anmälda bedrägerier och personrån överlag och nationellt minskade 2020 jämfört med . Ökningen av personrån mot äldre och funktionsnedsatta i anmälningsstatistiken skulle delvis kunna bero på en överförflyttning från övriga personrån, då förtydligade i namnet på brottskoden att den inte enbart omfattar funktionsnedsatta utan även äldre. Rättsväsendets förmåga att hantera rån och bedrägeribrott, liksom andra typer av brott, stärks genom de generella satsningar som regeringen gör för att förstärka och övriga rättskedjan. har haft fler anställda och arbetet med att nå regeringens mål om 10 000 fler polisanställda för ett tryggare fortsätter med full kraft. arbetar också aktivt för att förebygga bedrägeribrott, inte minst genom olika informationsinsatser riktade mot äldre om hur de kan skydda sig mot att utsättas för bedrägeri. Det straffrättsliga regelverket är också ett viktigt verktyg i kampen mot brottsligheten. På regeringens initiativ har minimistraffen för flera allvarliga våldsbrott skärpts, bl.a. grovt rån. En pågående utredning överväger dessutom ett höjt minimistraff för rån. Vidare har regeringen föreslagit att ett nytt brott införs i som ska ge moderna betalningsverktyg, som till exempel olika betalningsappar, ett starkare skydd mot gärningar med anknytning till förfalskningar och bedrägerier. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Nya EU-regler har trätt i kraft som innebär skärpta krav för hur en kund ska identifiera sig vid elektroniska betalningstransaktioner, vid inloggning på bankkonto online och när kunden vill genomföra någon annan betalkontoåtgärd på distans. Syftet är att göra kortbetalningar säkrare och att förhindra bedrägerier. Regeringens nationella brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, innehåller bland annat målsättningarna att fler aktörer har kunskap om och bidrar till att förebygga brott och att fler aktörer involveras i samverkan kring brottsförebyggande frågor. Det är viktigt inte minst när det gäller denna typ av brottslighet. Arbetet med att genomföra det brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället.
frs · H8121541 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1541 av (M) Personer som är säkerhetshot har frågat mig vilka generella åtgärder jag har vidtagit för att det ska gå att verkställa de utvisningsbeslut som fattades enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Regeringen arbetar med att undanröja de verkställighetshinder som finns i de utvisningsärenden där regeringen beslutade att avslå överklaganden av beslut. Eftersom det rör sig om enskilda ärenden är det direkt olämpligt för mig att kommentera vilka åtgärder som har vidtagits eller som kommer att vidtas för att verkställa utvisningsbesluten. Arbetet i övrigt inom för att möta de hot som står inför intensifieras dock . Det bereds bland annat ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet föreslås bland annat att en utlänning ska kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till vissa straffbelagda gärningar. Enligt förslaget ska alltså kravet för att utvisa någon på denna grund sänkas. Utredningen föreslår också en förändrad reglering när det gäller möjligheten att ta dessa personer i förvar. Bland annat föreslås att tiden för så kallat verkställighetsförvar förlängs. Vidare föreslås bland annat utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet. Förslagen som har lämnats av utredningen är i linje med vad Säkerhetspolisen har efterfrågat kring hur dessa individer ska hanteras. Det är därför angeläget att lagstiftningen nu ses över.
frs · H8121542 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1542 av (SD) Arbetsvillkoren för omsorgspersonal har frågat statsrådet om hon anser att omsorgspersonalens status bör höjas och att arbetsvillkoren inom kvinnodominerade yrken bör förbättras, och hur statsrådet i så fall ska agera för att infria detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Arbetssituationen och arbetsmiljön för de anställda inom välfärden är en viktig fråga för regeringen. För att uppnå goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män krävs långsiktiga åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. Det handlar om fler trygga anställningar, en trygg och säker arbetsmiljö, tid för återhämtning och möjlighet till utveckling och utbildning under arbetslivet. Som huvudmän för äldreomsorgen är kommuner ansvariga för bemanning, kompetens och arbetsförhållanden. Staten stödjer kommuner genom att verka för att de har goda förutsättningar att genomföra sina uppdrag. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för kommuner. 2019 gav regeringen en nationell samordnare i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. I budgetpropositionen har regeringen utöver den historiska stora ökningen av det generella statsbidraget också utökat de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Det handlar dels om kompetenssatsningen Äldreomsorgslyftet som fortsätter och som utökas till att omfatta ca , dels om ett nytt permanent stöd till äldreomsorgen om . Dessutom avsätter regeringen särskilda medel för en återhämtningsbonus i vård och omsorg för olika insatser och åtgärder med syfte att förbättra arbetsmiljön. och framåt beräknas totalt avsättas till denna satsning. Arbetssituationen för de anställda inom omsorgen behöver bli bättre. Tidsbegränsade anställningar och deltidsarbete kan förvisso vara ett sätt att underlätta inträdet på arbetsmarknaden men innebär osäkerhet för den enskilde individen. Personer med osäkra anställningar saknar ofta den trygghet som krävs för att våga påtala arbetsmiljöbrister och tar mindre gärna förtroendeuppdrag som till exempel skyddsombud. Arbetsmarknadens parter har förhandlat om förslag som i kombination kan skapa bättre omställningsförmåga för företag och arbetstagare och öka tryggheten på arbetsmarknaden. Regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra parternas principöverenskommelse som bland annat innehåller ändringar i reglering av anställning till lägre sysselsättningsgrad, bestämmelser om visstidsanställning samt heltid som norm.
frs · H8121544 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1544 av (SD) Statligt lån till arrangörer av paketresor har frågat mig om regeringen avser att lägga fram ett förslag som löser situationen för konsumenter och företag nu och , eller om avsikten är att gå vidare med förslaget om statligt lån så som det är utformat i aktuell remiss. beslutade regeringen en förordning om statligt lån till arrangörer och återförsäljare av paketresor till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen möjliggör för arrangörer av paketresor att få ett statligt lån med fördelaktig ränta för att kunna betala skulder till resenärer. Utifrån synpunkter som inkom under remitteringen har förändringar gjorts för att förtydliga regelverket och förenkla administrationen av lånen såväl för företagen som för Kammarkollegiet som ska pröva ansökningar och besluta om researrangörslån. För att säkerställa att samtliga relevanta skulder till resenärer enligt paketreselagen (2018:1217) berättigar till lån har regelverket kompletterats dels så att återförsäljare av paketresor under vissa omständigheter ska kunna få ett statligt lån, dels så att inte enbart skulder som hänför sig till inställda och avbokade resor ger rätt till det statliga lånet, utan också skulder gällande prisavdrag för till exempel förkortade resor. Regeringens utgångspunkt är att företagen ska kunna låna för att betala sina skulder till resenärer. Det finns emellertid begränsningar i som kan komma att påverka lånemöjligheten för vissa företag.
frs · H8121545 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1545 av (SD) Antalet poliser per capita har frågat mig varför jag inte är ärlig och redovisar att inte har fler poliser per capita än man hade vid omorganiseringen 2015 och vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka antalet poliser per capita. Att bygga ut är ett av regeringens viktigaste uppdrag. Därför har vi kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny, snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Målet är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. Enligt prognos kommer målet att nås och antalet poliser per capita kommer 2024 att vara högre än 2010. För att öka antalet poliser är det viktigt att öka attraktiviteten i en anställning vid . Därför har satsningar gjorts på att förbättra arbetsvillkoren för polisyrket. har polisernas genomsnittliga grundlön ökat med . Vidare har ingångslönerna höjts med , även andra villkor som ersättning för arbete och nätter har ökat. Detta har gett effekt. har söktrycket till polisutbildningen nått rekordnivåer, allt färre poliser slutar och mer än var fjärde polis som har slutat har återanställts De senaste årens ökning av nyexaminerade poliser har varit nödvändig för att ta igen det underskott av poliser som den tidigare borgerliga regeringen skapade när de skar ner på polisutbildningen. Med en ökande befolkning behöver vi behålla och öka på polistätheten i landet. Utbyggnaden av är en central del i arbetet för ett tryggare och regeringen gör en historisk satsning på myndigheten. visade statistiken att det har funnits så många poliser och civilanställda i . Siffrorna visar också att antalet poliser har ökat i samtliga polisregioner i landet. Det här är en positiv utveckling som jag och regeringen arbetar hårt för att säkerställa även framöver.
frs · H8121546 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1460 av (SD) kränkningar av territorium och fråga 2020/21:1546 av (SD) hot mot har frågat mig om jag kommer att fördöma återkommande kränkningar av territorium och om jag kommer att lyfta denna fråga i det internationella samfundet. har frågat mig om jag, till stöd för det demokratiska , kommer göra någon markering mot det kommunistiska hot. Jag besvarar frågorna samlat. och EU verkar för fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar i alla internationella sammanhang. måste liksom alla stater efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. Som jag har framhållit för tidigare är det beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. Meningsmotsättningar mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. Regeringen tar avstånd från bruket av militära hot.
frs · H8121547 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1547 av (SD) Antisemitismen i har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att komma till rätta med den ökande antisemitismen i . Regeringen tar kraftfullt avstånd från alla former av antisemitism, rasism och diskriminering och har fattat beslut om ett antal insatser mot antisemitism och för ökad säkerhet som genomförts och pågår. En viktig del i arbetet är att involvera den judiska nationella minoriteten i de frågor som berör den, exempelvis genom regelbundna samråd inom ramen för minoritetspolitiken och i dialog med judiska organisationer i specifika frågor såsom bl.a. säkerhetshöjande åtgärder och interreligiöst samarbete. Flera av insatserna genomförs inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade (Ku2016/02629). I planen anges strategier och insatser för att förebygga och motverka antisemitism och andra former av rasism genom förbättrad samordning och uppföljning, mer utbildning och forskning, ökat stöd till och fördjupad dialog med det civila samhället, ett förstärkt förebyggande arbete på nätet och ett mer aktivt rättsväsende. står regeringen värd för internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism. Med anledning av forumet pågår en nationell satsning för att öka kunskapen om Förintelsen och antisemitism och att stärka undervisningen i skola och vuxenutbildning. Forum för levande historia fick (U2020/00292) i uppdrag att genomföra en nationell satsning i form av förstärkta utbildningsinsatser om Förintelsen, antisemitism och andra former av rasism. Uppdraget riktas särskilt mot målgrupper som i mindre utsträckning nås av myndighetens verksamhet. Satsningen syftar till att främja arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Olika delar av skolväsendet och folkbildningen ska vara i fokus för insatserna, liksom samhällsorienteringen för nyanlända. Forum för levande historia ansvarar även för utgivningen av boken må ni berätta, som handlar om Förintelsen 1933–1945. Boken finns tillgänglig för nedladdning på sju talade språk (svenska, engelska, arabiska, finska, persiska, spanska och turkiska). Forum för levande historia har även tagit fram relaterat material i form av fördjupningsmaterial för lärare som undervisar om Förintelsen och andra folkmord. aviserade regeringen att ett museum om Förintelsen ska inrättas i för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen. Betydelsen av att överlevandes vittnesmål och berättelser lever vidare går inte att överskatta. Vi som samhälle har ett åtagande att främja utbildning, hågkomst och forskning om nazisternas och deras allierades folkmord för att nya generationer ska kunna lära av historien.
frs · H8121548 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1538 av (M) Åtgärder mot rån och bedrägerier har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har vidtagit för att motverka rån och bedrägeribrott som jag anser har givit goda resultat. Att bli utsatt för rån eller bedrägeri är en allvarlig kränkning för den som drabbas. lyfter särskilt fram gruppen äldre och personer med funktionsnedsättning. Det är förstås viktigt att uppmärksamma de utsatta grupper som drabbas av brott. Alla har rätt att känna sig trygga i vårt samhälle. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att förhindra rån och bedrägerier. Det bör dock noteras att anmälda bedrägerier och personrån överlag och nationellt minskade 2020 jämfört med . Ökningen av personrån mot äldre och funktionsnedsatta i anmälningsstatistiken skulle delvis kunna bero på en överförflyttning från övriga personrån, då förtydligade i namnet på brottskoden att den inte enbart omfattar funktionsnedsatta utan även äldre. Rättsväsendets förmåga att hantera rån och bedrägeribrott, liksom andra typer av brott, stärks genom de generella satsningar som regeringen gör för att förstärka och övriga rättskedjan. har haft fler anställda och arbetet med att nå regeringens mål om 10 000 fler polisanställda för ett tryggare fortsätter med full kraft. arbetar också aktivt för att förebygga bedrägeribrott, inte minst genom olika informationsinsatser riktade mot äldre om hur de kan skydda sig mot att utsättas för bedrägeri. Det straffrättsliga regelverket är också ett viktigt verktyg i kampen mot brottsligheten. På regeringens initiativ har minimistraffen för flera allvarliga våldsbrott skärpts, bl.a. grovt rån. En pågående utredning överväger dessutom ett höjt minimistraff för rån. Vidare har regeringen föreslagit att ett nytt brott införs i som ska ge moderna betalningsverktyg, som till exempel olika betalningsappar, ett starkare skydd mot gärningar med anknytning till förfalskningar och bedrägerier. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Nya EU-regler har trätt i kraft som innebär skärpta krav för hur en kund ska identifiera sig vid elektroniska betalningstransaktioner, vid inloggning på bankkonto online och när kunden vill genomföra någon annan betalkontoåtgärd på distans. Syftet är att göra kortbetalningar säkrare och att förhindra bedrägerier. Regeringens nationella brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, innehåller bland annat målsättningarna att fler aktörer har kunskap om och bidrar till att förebygga brott och att fler aktörer involveras i samverkan kring brottsförebyggande frågor. Det är viktigt inte minst när det gäller denna typ av brottslighet. Arbetet med att genomföra det brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället.
frs · H8121549 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1549 av (SD) Missförhållanden på SiS ungdomshem har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att Statens institutionsstyrelses uppdrag och intentioner verkligen efterlevs ute i verksamheten så att ungdomarna får den vård och det stöd som förväntas. Jag har tagit del av reportaget om SiS institution . De allvarliga missförhållanden som framkom i reportaget måste givetvis anmälas, utredas och åtgärdas. SiS behöver säkerställa en trygg, rättssäker och ändamålsenlig vård- och behandlingsmiljö för ungdomar och klienter. Syftet med vården på SiS är att bryta ett destruktivt liv med exempelvis missbruk och kriminalitet Ungdomarna är sårbara och befinner sig i en beroendeställning gentemot myndighetens medarbetare. Den kränkande behandling som förekommit på boendet kan aldrig accepteras och myndigheten måste arbeta systematiskt med bl.a. etik och bemötande. Av Statskontorets myndighetsanalys som presenterades , framkommer att SiS nu utvecklar arbetet med bemötandefrågor inom ramen för sitt etikarbete. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skydda placerade barn och unga mot övergrepp och missförhållanden. Bland annat så har haft i uppdrag att stödja SiS med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (). Regeringen har även tillskjutit till myndigheten , och , i syfte att SiS långsiktigt ska kunna fullfölja arbetet med bland annat kvalitet, som till viss del även innefattar kompetenshöjande insatser för personalen, kapacitet och säkerhet. Precis som nämner, så finns det verktyg för att kunna säkerställa att barn och unga ska få den vård de behöver och kunna känna sig trygga på SiS-institutioner. Utöver de krav i lagar, förordningar och föreskrifter som verksamheten måste förhålla sig till så finns Inspektionen för vård och omsorg (), som ansvarar för den statliga tillsynen av SiS-institutionerna. har en fortlöpande dialog med SiS om alla frågor som berör verksamheten.
frs · H8121550 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1550 av (SD) Internationella stöldligor har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att vidta mer kraftfulla åtgärder för att motverka de internationella stöldligorna, exempelvis i enlighet med de förslag som branschexperter, och polis har lämnat. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att bygga ut är ett av regeringens viktigaste uppdrag. Därför har vi kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny, snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Målet är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. Vi har nått ungefär halvvägs och kommer flera tusen poliser att anställas runt om i landet. Det kommer att stärka arbetet kring att bekämpa stöldligorna. Regeringen har också tillsatt en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredningen ska ta ställning till om det bör göras lagändringar för att effektivisera brottsbekämpningen i områdena. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har dessutom inrättat ett särskilt sändebud mot organiserad brottslighet för att stötta de svenska brottsbekämpande myndigheterna i internationella kontakter. Det krävs en ständig dialog med ursprungsländer om lagstiftning, regelverk och praxis. samarbetar också aktivt med andra EU-medlemsstater för att komma åt de internationella brottsnätverken. Vår uppfattning är klar och tydlig: kampen mot stöldligorna måste prioriteras i EU:s brottsbekämpande arbete. Regeringen är således fortsatt fast besluten att slå tillbaka mot de internationella stöldligorna och har bl.a. i regleringsbreven för , och angett att myndigheterna ska redovisa hur den samverkan som etablerats efter det avslutade regeringsuppdraget rörande insatser mot utländska stöldligor har fortsatt att utvecklas. är den myndighet som är ansvarig för att förebygga, upptäcka och utreda bl.a. stöld- och häleribrott. Regeringen anser dock att det är rimligt att också tulltjänstemän ska kunna bidra i kampen mot de internationella stöldligorna. har därför remitterat promemorian Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. Förslagen i promemorian innebär att ges vissa legala befogenheter att ingripa när myndigheten i samband med en tullkontroll misstänker brott, t.ex. att stöldgods är på väg att föras ut ur landet.