ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121664 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1664 av (SD) Alkoholförbudets träffsäkerhet har frågat mig vilket underlag som låg till grund för regeringens alkoholförbud och om det finns några belägg för att åtgärden varit träffsäker. Det övergripande målet med regeringens arbete under covid-19-pandemin är att minska takten på smittspridningen samt att sätta in rätt åtgärder vid rätt tillfälle för att få så stor effekt som möjligt i syfte att värna människors liv, hälsa och jobb. De åtgärder som regeringen vidtar för att minska takten på smittspridningen behöver sedan balanseras mot vilka effekter det får på samhället och folkhälsan i stort. Vilka åtgärder som vidtas är något som omprövas i takt med att lägesbilden ändras. lämnade regeringen besked om att gällande restriktioner med anledning av covid-19 pandemin behöver ligga fast. Smittspridningen är fortsatt kvar på en hög nivå och befinner sig fortfarande i en extraordinär situation. Det är inte möjligt att med säkerhet förutse hur pandemin kommer att utvecklas eller hur länge den kommer att pågå och de virusmutationer som sprids innebär en ökad risk. Serveringsställen är särskilt riskfyllda ur smittskyddssynpunkt då för varandra okända personer samlas och tillbringar i varandras fysiska närhet på en begränsad yta vilket ökar risken för att viruset som orsakar covid-19 förs vidare till olika delar av samhället och skapar en ny smittspridningskedja. Regeringen har därför bedömt att det tillfälliga förbudet mot servering av alkohol alltjämt fortsatta ska gälla. Avseende beslutet om förlängning har regeringen inhämtat en förnyad bedömning från som säger att nuvarande restriktioner bör ligga fast i ytterligare minst 3–. Det är svårt att säga vilken effekt som enskilda åtgärder har på smittspridningen men den sammantagna effekten av åtgärderna kan förväntas bidra till minskad smittspridning på såväl regional som nationell nivå. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att mildra konsekvenserna för jobb och företag. Regeringen följer kontinuerligt effekterna av de presenterade stödåtgärderna.
frs · H8121665 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1665 av (SD) Otillåtet kemikalieinnehåll i importerade produkter har frågat civilministern om hur hon avser att följa upp Kemikalieinspektionens förslag till åtgärder för att bidra till en säker e-handel för en trygg konsumtion gällande kemikalieinnehållet i produkter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är väl medveten om de utmaningar som e-handeln innebär för kemikaliekontrollen och skyddet för människors hälsa och miljön. Kemikalieinspektionen fick därför i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att redovisa en analys av e-handelns särskilda utmaningar vad gäller varors innehåll av reglerade kemiska ämnen samt vid behov föreslå samhällsekonomiskt effektiva åtgärder för att komma till rätta med eventuella problem. Rapporten överlämnades och bereds just nu i .
frs · H8121666 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1660 av (SD) Prioriterande av utlänningar som vistas illegalt i , fråga 2020/21:1666 av (SD) Förtur till vaccination för illegala invandrare, fråga 2020/21:1677 av (M) Prioriteringsordningen och avseende covid-19-vaccinationen och fråga 2020/21:1726 av Kopparklint (M), , Allmän vaccinering har frågat mig om huruvida jag anser det rättvist att utlänningar som vistas illegalt i prioriteras före svenskar, och om inte, vilka åtgärder jag tänker vidta för att ändra denna prioriteringsordning. har frågat mig på vilka grunder jag kan motivera att man väljer att i vaccinationsordningen prioritera människor som till och med saknar den lagliga rätten att vistas i framför svenska medborgare eller personer med giltigt uppehållstillstånd. har frågat mig om jag fortfarande står fast vid den prioritetsordning som jag och presenterade , och varför det i så fall är viktigt att till exempel ”papperslösa” i varierande ålder ska få covid-19-vaccin före svenska medborgare i åldern 50–. Kopparklint har frågat mig om vilka åtgärder jag är villig att vidta så att den allmänna vaccineringen förblir just allmän. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. har regeringens uppdrag att ta fram en nationell operativ plan för vaccination mot covid-19. I uppdraget ingår bland annat framtagandet av en prioritetsordning. Den nationella planen för genomförande av vaccineringen mot covid-19 som tagit fram uppdateras löpande allteftersom fler vaccin blir godkända och ytterligare ny kunskap om vaccinen blir tillgänglig. I enlighet med hälso- och sjukvårdslagen och den etiska plattformen sker vaccinationerna efter behov. Det är därför som äldsta medborgare vaccineras först, tillsammans med den vård- och omsorgspersonal som jobbar nära dem. Det är också därför personer i medicinska riskgrupper är mycket högt prioriterade. I vaccinationsarbetet behöver emellertid hela befolkningen nås. Särskilda insatser kan därför behövas riktas till olika grupper. Till exempel till personer som av olika skäl kan ha svårigheter att följa rekommendationer om smittskyddande åtgärder och därmed har en ökad risk för att bli smittade och sprida smittan vidare. Det kan bland annat gälla personer som lever i socialt utsatta situationer. Däremot har avsikten aldrig varit att hela grupper av människor ska prioriteras utifrån till exempel socioekonomi, utan att det i sådana grupper kan finnas personer med särskilt hög risk för att bli smittade eller sprida smitta. Då behöver man se till att de blir vaccinerade. En hög vaccinationstäckning skyddar oss alla. Ingen är säker förrän alla är säkra.
frs · H8121667 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1628 av (SD) Coronapass, fråga 2020/21:1637 av (M) Ett brett införande av vaccinationspass, fråga 2020/21:1647 av (L) Digitala vaccinationspass och fråga 2020/21:1667 av (SD) Coronapass för rörlighet har frågat mig om regeringen avser att införa ett liknande vaccinationsintyg som och beslutat om även i och hur ett sådant intyg ska införas i samhället. har frågat mig hur regeringen avser att arbeta för att skyndsamt säkerställa tillhandahållandet av digitala vaccinationspass för tjänsteresor. har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ett digitalt vaccinationspass i ska användas brett, till exempel vid konsertbesök och idrottsevenemang, i syfte att när smittspridningsläget tillåter, kunna öppna samhället snabbare. har frågat utrikesministern om man kan förvänta sig att hon, i syfte att främja den internationella rörligheten, kommer verka för en internationell harmonisering av digitala vaccinationspass. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvara samtliga frågor i ett gemensamt svar. Ett vaccinationsintyg som visar att man är vaccinerad mot covid-19 är efterfrågat och kan komma att krävas t.ex. vid inresa i vissa länder. Internationella processer pågår redan kring tekniska lösningar och standarder för sådana intyg. Alla som vaccineras ska kunna få ett intyg av vaccinatören och för att ska kunna följa eller medverka i de process som pågår internationellt har regeringen gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att projektleda ett arbete med en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för vaccinationsintyg. har och fått i uppdrag att samordna det svenska deltagandet kring digitala vaccinationsintyg i () samt på EU-nivå. Den digitala infrastrukturen för vaccinationsintyg ska i möjligaste mån bygga på befintliga informationsresurser, följa internationella riktlinjer och standarder samt säkerställa att kraven på skydd för den personliga integriteten efterlevs. Målsättningen är att infrastrukturen för utfärdande av digitala vaccinationsintyg ska vara tillgänglig .
frs · H8121668 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1668 av (SD) Smittspårningsapplikation har frågat mig varför jag fortfarande inte har verkat för införandet av en smittspårningsapplikation likt de flesta andra länder i och om initiativ kommer tas i syfte att införa detta i . Olika typer av applikationer (appar) som verktyg för att spåra smittspridning kan i olika utsträckning stödja eller underlätta smittspårningsarbetet för olika aktörer. Om sådana appar ska användas är det dock av yttersta vikt att bl.a. skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Just svårigheter kring integritetsfrågor har lett till att flera europeiska länder som utvecklat smittspårningsappar har slutat använda dem, bl.a. i . För att en smittspårningsapp ska fylla sin funktion krävs också att en väldigt stor andel av invånarna använder den. Många av länderna i har haft för få användare för att det ska få någon tydlig effekt. har tidigare lyft att det även finns andra aspekter som behöver utredas vidare innan en eventuell app kan börja användas i , t.ex. hälso- och sjukvårdens förutsättningar för att hantera en sådan app. Mot denna bakgrund gav regeringen och i uppdrag att genomföra kartläggningar av hur digitala stöd kan stärka och förenkla smittskyddsarbetet i och . Uppdragen ska redovisas .
frs · H8121669 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1669 av (M) Säkerhetsklassning av tjänster på och fråga 2020/21:1679 av (KD) Säkerhetsklassade tjänster har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att utöka säkerhetsklassningen av tjänster inom . har frågat mig om jag anser att tjänster på ska säkerhetsklassificeras och vilka åtgärder jag i så fall vidtar. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Säkerhetsskydd innebär förebyggande åtgärder för att skydda säkerhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott. trädde en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) i kraft. Lagen innebär en modernisering och en ambitionshöjning på säkerhetsskyddsområdet. Alla myndigheter ansvarar för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete och att identifiera risker, hot och sårbarheter i den egna verksamheten. Likaså är det myndighetens ansvar att bedöma om den bedriver säkerhetskänslig verksamhet och vilket behov av säkerhetsskydd detta i så fall medför. Sådana bedömningar ska genomföras i en säkerhetsskyddsanalys vilken kan innebära att anställningar ska placeras i säkerhetsklass. Om en anställning ska placeras i en säkerhetsklass och vilken säkerhetsklass som anställningen i så fall ska placeras i beror på i vilken utsträckning personen i fråga får del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vilken skada för säkerhet som personen kan orsaka genom sin anställning. Det är regeringen som beslutar om en anställning eller annat deltagande ska placeras i säkerhetsklass 1 förutom när det gäller förvaltningsområde. När det gäller säkerhetsklass 2 och 3 får kommuner, regioner och vissa myndigheter, däribland , besluta om sådan placering. En anställning i staten, en kommun eller en region som är placerad i säkerhetsklass 1 eller 2 får endast innehas av den som är svensk medborgare. Enligt den information som inhämtats arbetar säkerhetsfunktion löpande med att utveckla och förbättra säkerheten på myndigheten. Myndigheten utför också en översyn över alla roller för att avgöra vilka anställningar som ska placeras i säkerhetsklass. Det kan i sammanhanget också nämnas att det inom pågår arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området.
frs · H8121670 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1638 av (SD) Avsaknad av krav på ett negativt covid-test för asylsökande och på fråga 2020/21:1670 av (SD) Negativt covid-test samt karantänstvång vid inresa har frågat mig av vilket skäl asylsökande har undantagits från kravet på att kunna visa upp ett negativt covid-test och hur jag säkerställer att undantaget inte påverkar smittspridningen. Därtill har frågat mig hur jag, mot bakgrund av smittorisken och ur folkhälsosynpunkt, kan motivera så många undantag i kravet på negativt covidtest vid inresa till och varför det saknas karantänstvång vid inresa. Regeringen har beslutat om generella inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till . För att regleringen ska vara ändamålsenlig och inte medföra orimliga konsekvenser har det varit nödvändigt att göra vissa undantag från testkravet, t.ex. för att säkra leveranser av nödvändigt gods såsom vaccin, för att den gränsnära arbetspendlingen ska kunna fungera och för att barn ska kunna träffa sina föräldrar. Förordningarna om tillfälligt inreseförbud påverkar inte rätten att söka asyl. Att ett undantag har införts för personer som är i behov av internationellt skydd eller som har andra humanitära skäl är ett förtydligande om vad som redan gäller enligt internationella åtaganden. Även utan ett sådant uttryckligt undantag skulle det alltså inte vara möjligt att med stöd av förordningarna avvisa en asylsökande. rekommenderar att alla som reser in i från utlandet testar sig för covid-19 och stannar hemma i minst efter ankomsten till . efter ankomsten från utlandet bör resenären enligt rekommendation ta ett andra test. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med om det internationella smittläget och det eventuella behovet av nya åtgärder kopplade till inresor från utlandet. Sådana åtgärder kan bestå av såväl rekommendationer om t.ex. testning och isolering i samband med inresa som ändringar i förordningarna som reglerar det tillfälliga inreseförbudet.
frs · H8121671 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1671 av (M) Nedstängning av har frågat mig vilka fakta och omständigheter som har lett till att jag inte har vidtagit några åtgärder med anledning av den lägre tillgång på el från kärnkraft som stängningen av har medfört, och om några åtgärder kommer att vidtas framgent för att förbättra elförsörjningen. Varierande elpriser är en naturlig del av en konkurrensutsatt marknad där priset speglar utbud och efterfrågan. lyfter vikten av att värna planerbar elproduktion och vid pristoppar kan man konstatera att planerbar produktion oftast gynnas framför annan elproduktion eftersom den generellt levererar el . Att har konkurrenskraftiga elpriser, sett till de genomsnittliga elpriserna , är viktigt och helt avgörande för vår industri. Det är ett faktum att medelstora och stora företag har de lägsta elkostnaderna i hela EU. rekordstora export av el på årsbasis är en tydlig indikation på att elen kostar mer i andra länder. I det sammanhanget kan jag också konstatera att många industriföretag, t.ex. Holmen, prissäkrar sina inköp av el vilket innebär att de inte påverkas fullt ut av tillfälligt förändrade elpriser. tar också upp vikten av att snabba på investeringarna i det nationella stamnätet. Där är vi helt överens. Planerade investeringar i stamnätet uppgår till de kommande tio åren och den innevarande treårsperioden. arbetar regeringen med förslag för att korta ledtiderna i tillståndsprocesserna för att få ledningarna på plats snabbare. Jag räknar med att återkomma till kring detta senare i vår.
frs · H8121672 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1672 av (M) Kartläggning av långtidseffekter av covid-19 har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som säkerställer att en kartläggning av långtidssymtom orsakade av kommer till stånd, för att förbättra kunskapsläget i fråga om covid-19. Det är av stor vikt att så mycket kunskap som möjligt om personer med post covid symptom, och rehabiliteringsmöjligheter för dessa, tas fram. SBU presenterade sitt uppdrag där de gjort en systematisk översikt avseende patienter som har långvariga symptom av covid-19. Detta är ett viktigt bidrag för att sammanställa den kunskap som finns samt var det finns ytterligare behov av kunskap. Regeringen har inom ramen för forsknings- och innovationspropositionen avsatt för forskning inom virus och pandemier. Därutöver har regeringen avsatt specifikt för forskning på långvariga symptom efter genomgången covid-19. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att ta fram ett stöd för hälso- och sjukvården gällande patienter med långvariga symptom efter genomgången covid-19 sjukdom. Av uppdraget framgår att stödet ska innehålla delar som beskriver hur patienterna kan följas upp på ett systematiskt sätt, samt att ska ta fram statistik och lägesbilder för uppföljning av gruppen. I genomförandet av uppdraget ska samråda med patientföreningar och med relevanta myndigheter. Det finns alltså en rad pågående insatser på detta område och regeringen följer kunskapsläget och förändringen på området noggrant.
frs · H8121673 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1690 av (SD) Åtgärder för att förhindra operation av mödomshinna samt svar på fråga 2020/21:1673 av Kopparklint (M) Oskuldskontroller och så kallade mödomshinneoperationer har frågat jämställdhets- och bostadsministern vad hon avser att göra för att förhindra att operationer av mödomshinnan eller så kallade oskuldsoperationer utförs i . Vidare har Kopparklint frågat justitie- och migrationsministern hur ministern ämnar agera så att de som utför så kallade mödomshinneoperationer och/eller genomför oskuldskontroller blir dömda för brott och får hårda påföljder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är oacceptabla och hör inte hemma i det svenska samhället. Föreställningar om kvinnors oskuld och kyskhet är kärnan i den hederskultur som det svenska samhället måste bekämpa. Ett liv fritt från våld och förtryck är en rättighetsfråga och en fråga som jag och regeringen prioriterar högt. Jag har i ett svar på en interpellation från på fråga av Amineh Kakabaveh om Oskuldsintyg och så kallade oskuldsoperationer samt i svar på en skriftlig fråga av ett flertal riksdagsledamöter från om Oskuldsoperationer i m.m. redogjort för regeringens syn på oskuldskontroller och oskuldsoperationer samt det gällande rättsläget. I svaren har jag även beskrivit de insatser som regeringen har vidtagit, och vidtar, för att könsstympning, barnäktenskap och hedersrelaterat våld och förtryck ska motverkas och för att skyddet för de som utsätts ska stärkas. De svar som jag har lämnat i dessa frågor är alltjämt gällande. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck kommer att fortsätta att vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
frs · H8121674 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1674 av (M) En fungerande it-incidentrapportering har frågat mig om jag delar bilden av att inrapporteringen av it-incidenter inte fungerar tillfredsställande, och vad jag i så fall avser att göra åt problemet. Rapportering av it-incidenter är viktig bl.a. eftersom den ger information om hot och sårbarheter och underlag för att stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. När det gäller statliga myndigheters rapportering av it-incidenter delar regeringen bedömningen att den behöver öka. En förutsättning för detta är att myndigheterna har rutiner och processer för identifiering och rapportering av incidenter. Regeringen har därför gett ett antal myndigheter i uppdrag att till redovisa detta. Frågan kommer också att tas upp i dialog med ett urval myndigheter. I lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster finns krav på incidentrapportering för vissa företag som levererar sådana tjänster. Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag till revidering av det direktiv som lagen följer av, bl.a. skärpta krav på incidentrapportering. Förhandlingar om förslaget kommer att inledas . beslutade regeringen om ett uppdrag till , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Det övergripande målet med den fördjupade samverkan inom ramen för det nationella cybersäkerhetscentret är att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot. Samverkan med privata och offentliga aktörer utgör en central del av uppdraget, i syfte att stärka cybersäkerheten i samhället. Regeringen kommer fortsatt att noggrant följa frågan om olika aktörers incidentrapportering och, om nödvändigt, vidta ytterligare åtgärder för att öka denna.
frs · H8121676 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1676 av (SD) Vilseledande miljöpåståenden i reklam har frågat mig på vilka sätt jag och regeringen kommer att agera för att svenska konsumenter ska kunna tillförsäkras att utlovat hållbara eller så kallat miljövänliga produkter verkligen är det. Ett miljöpåstående i marknadsföring innebär i regel att en vara eller en tjänst framställs som att den har en positiv eller ingen inverkan på miljön. Regelverket gällande marknadsföring ställer höga krav på tydlighet när det gäller sådana påståenden. Påståenden som används ska kunna bevisas vara sanna och de ska inte vilseleda konsumenten. I sammanhanget kan nämnas att det finns flera olika märkningar som bara får användas om särskilda krav är uppfyllda. har bedrivit ett aktivt tillsynsarbete avseende marknadsföring med miljöargument. Som beskriver har miljöpåståenden i reklam granskats inom EU. Granskningen, som medverkade i från svensk sida, visade att det finns problem. Marknadsföringsområdet regleras till stor del av och en enskild medlemsstat måste därför agera inom ramen för den. EU:s nya strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan) innehåller bl.a. planerade initiativ som rör åtgärder för att bättre komma till rätta med vilseledande miljöargument i marknadsföring. har bl.a. aviserat ett lagstiftningsförslag om styrkande av miljöpåståenden. Regeringen är aktiv i frågan och är positiv till initiativ som syftar till att motverka vilseledande miljöargument i marknadsföring.
frs · H8121677 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1660 av (SD) Prioriterande av utlänningar som vistas illegalt i , fråga 2020/21:1666 av (SD) Förtur till vaccination för illegala invandrare, fråga 2020/21:1677 av (M) Prioriteringsordningen och avseende covid-19-vaccinationen och fråga 2020/21:1726 av Kopparklint (M), , Allmän vaccinering har frågat mig om huruvida jag anser det rättvist att utlänningar som vistas illegalt i prioriteras före svenskar, och om inte, vilka åtgärder jag tänker vidta för att ändra denna prioriteringsordning. har frågat mig på vilka grunder jag kan motivera att man väljer att i vaccinationsordningen prioritera människor som till och med saknar den lagliga rätten att vistas i framför svenska medborgare eller personer med giltigt uppehållstillstånd. har frågat mig om jag fortfarande står fast vid den prioritetsordning som jag och presenterade , och varför det i så fall är viktigt att till exempel ”papperslösa” i varierande ålder ska få covid-19-vaccin före svenska medborgare i åldern 50–. Kopparklint har frågat mig om vilka åtgärder jag är villig att vidta så att den allmänna vaccineringen förblir just allmän. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. har regeringens uppdrag att ta fram en nationell operativ plan för vaccination mot covid-19. I uppdraget ingår bland annat framtagandet av en prioritetsordning. Den nationella planen för genomförande av vaccineringen mot covid-19 som tagit fram uppdateras löpande allteftersom fler vaccin blir godkända och ytterligare ny kunskap om vaccinen blir tillgänglig. I enlighet med hälso- och sjukvårdslagen och den etiska plattformen sker vaccinationerna efter behov. Det är därför som äldsta medborgare vaccineras först, tillsammans med den vård- och omsorgspersonal som jobbar nära dem. Det är också därför personer i medicinska riskgrupper är mycket högt prioriterade. I vaccinationsarbetet behöver emellertid hela befolkningen nås. Särskilda insatser kan därför behövas riktas till olika grupper. Till exempel till personer som av olika skäl kan ha svårigheter att följa rekommendationer om smittskyddande åtgärder och därmed har en ökad risk för att bli smittade och sprida smittan vidare. Det kan bland annat gälla personer som lever i socialt utsatta situationer. Däremot har avsikten aldrig varit att hela grupper av människor ska prioriteras utifrån till exempel socioekonomi, utan att det i sådana grupper kan finnas personer med särskilt hög risk för att bli smittade eller sprida smitta. Då behöver man se till att de blir vaccinerade. En hög vaccinationstäckning skyddar oss alla. Ingen är säker förrän alla är säkra.