ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113227 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3227 Den årliga tidsomställningen av (SD) till Infrastrukturminister (S) infördes EU-lagstiftningen om säsongsbaserad tidsomställning, så kallad . har EU:s reglerats genom ett direktiv som fastställer att alla medlemsländer är skyldiga att byta och sedan tillbaka till normaltid . Tidsomställningen har under tidens gång kritiserats av såväl medborgare som politiska partier. Vid en undersökning som genomfördes svarade av européerna att de tyckte att den årliga tidsomställningen skulle slopas (, partigruppen frihet). uppmanade att grundligt utvärdera och lägga fram ett förslag om översyn av den nuvarande tidsregleringen, om utvärderingen påvisade ett behov av detta. Kommissionen återkom med förslaget att den årliga tidsomställningen skulle avskaffas. tog så beslut om att tidsomställningen inom EU bör upphöra med ikraftträdande . Det fanns en bred samsyn mellan kommissionen och EU-länderna om att avskaffandet inte fick några negativa konsekvenser för vare sig företagare eller medborgare. Medlemsländerna tar själva ett nationellt beslut om vilket som ska vara deras normaltid, sommar- eller . Detta skulle kunna leda till att det blir en schackbräda av tidszoner över hela EU. Inom har föreslagits att , , ska tillhöra samma tidszon. infrastrukturminister har påpekat att det är viktigt med en bred samsyn mellan partierna i riksdag liksom samordning mellan länderna. När frågan behandlats i riksdags trafikutskott har utskottet gjort bedömningen att det är viktigt att eventuella förändringar av normaltiden görs samfällt inom hela EU. Även har behandlat frågan om årlig tidsomställning genom ett medlemsförslag, då avskaffandet av tidsomställningen i EU ännu inte genomförts. Vi befinner oss nu mitt , mars månad har med råge passerats och när utemöblerna började ställas fram, gjorde så även våra klockor det. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen fört dialog för att finna samsyn med övriga nordiska länder, och har regeringen och de nordiska länderna i så fall tagit ställning till att avskaffa tidsomställningen och huruvida sommar- eller ska anses som och normaltid?
fr · H8113228 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3228 Ett särskilt tortyrbrott av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) har, i enlighet med FN:s konvention mot tortyr (SÖ 1986:1) , åtagit sig att straffbelägga tortyr. gav den dåvarande alliansregeringen en utredning i uppdrag att utreda behovet av ett särskilt tortyrbrott i svensk rätt. Utredningen redovisade sina slutsatser (Ds 2015:42). Utredningen kom fram till att det finns ett behov av ett särskilt tortyrbrott och lämnade konkreta lagförslag till hur ett sådant brott skulle utformas samt förslag till regler om universell jurisdiktion. Det har gått utan att regeringen har återkommit till med sina slutsatser. Frågan berörs nu senast i den aktuella prop. 2020/21:204 Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt. Där nämns dock bara kortfattat att utredningens förslag ”bereds i ” (s. 109). Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : När kommer regeringen att avsluta beredningen av frågan om införandet av ett särskilt tortyrbrott i svensk rätt?
fr · H8113229 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3229 En transitkorridor till och från av (SD) till Statsrådet (S) var jag på besök i för att träffa danska politiker och för att på plats se den nya hamndel som byggts. Vid samtal med de danska politikerna fick vi veta att det finns en oro för trafiken till och från . blev det stopp för de boende på att via besöka släktingar i övriga . Det blev naturligtvis en stor frustration från dansk sida, och de försöker nu att se över om det finns andra vägar mellan och övriga än dagens färja till med efterföljande bil- eller bussfärd till den andra landsändan. För svensk del, speciellt för , skulle det innebära en stor ekonomisk försvagning om Danmarkstrafiken inte går via utan i stället går på fartyg från övriga direkt till . Jag har full förståelse för att man inte såg denna problematik under pandemin, utan att man då valde att lägga fokus på gränserna för att minska smittspridningen. behöver vi dock tänka framåt. Vid samtal med de danska politikerna framkom det att om liknande händelser inträffar bör vi ha en lösning på plats där man tillåter endast transittrafik utan stopp genom , för danskar som behöver ta sig mellan fastlandet och . Det finns flera möjligheter att göra detta på, och för att inte riskera trafiken mellan och bör regeringarna föra diskussioner som är tillämpliga för både och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att föra samtal med den danska regeringen för att finna en lösning för danska medborgare att kunna resa mellan danska fastlandet och , exempelvis genom en transitkorridor, även om gränserna stängs vid framtida pandemier?
fr · H8113230 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3230 Möjligheter att sälja vildsvinskött av (M) till Statsrådet (S) Många svenska bönder drabbas av vildsvin som bökar upp odlingsmark och äter upp grödor. Även skogsägare får sina marker förstörda. slutar många jägare jaga vildsvin när frysboxen är full eftersom allt vildsvinskött som säljs måste passera en vilthanteringsanläggning. Det finns därför få incitament för ökad vildsvinsjakt eftersom försäljningen av köttet är så pass komplicerat reglerad. En viktig faktor för att minska stammen är att möjliggöra försäljning av vildsvinskött. Jag har tidigare frågat ministern när ministern kommer kunna presentera förslag som gör det enklare för enskilda jägare att sälja vildsvinskött. Då fick jag till svar att ramarna för detta skulle kunna finnas på plats . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Gäller den ovannämnda tidsplanen, och kommer vi att få se ett tydligt förslag som möjliggör för enskilda jägare att kunna sälja vildsvinskött?
fr · H8113231 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3231 Hbtqi-personers mänskliga rättigheter i av (L) till Utrikesminister (S) är ett av EU:s mest hbtqi-fientliga länder. Den internationella hbtqi-organisationen rankade på plats 18 av EU:s 27 medlemsstater. ILGA:s rankning baseras på beräkning av procentpoäng inom bland annat kategorierna jämlikhet och icke-diskriminering, familj, hatbrott och kroppsintegritet. Det pågår massiva protester mot det nya lagförslaget i som skulle göra det förbjudet att ”främja” homosexualitet för personer – ett lagförslag som väntas röstas igenom. får inte stå passiv inför behandling av hbtqi-personer. Det är dags för regeringen att skärpa tonläget mot . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser minister och regeringen att göra för att fortsätta att fördöma diskriminering av hbtqi-personer?
fr · H8113232 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3232 Postnords beställaransvar vid transportupphandlingar av (V) till Näringsminister (S) Åkeribranschen har haft stora problem med lönedumpning, osund konkurrens och bristande trafiksäkerhet. har allt fler inrikestransporter utförts av utländska åkerier som betalar löner långt under svenska kollektivavtalsnivåer och som dessutom pressar sina chaufförer att bryta mot både arbetstids- och trafikregler. Cabotagetrafik betyder att en godstransport utförs av en operatör som tillfälligt är i landet. Den regleras genom direktiv från EU och innebär att en utländsk åkare får genomföra tre transporter innan den måste lämna landet. Studier visar dock att fusket med cabotagetransporter är omfattande och att många fordon sällan eller aldrig lämnar landet. Förutom odrägliga arbetsvillkor för chaufförer, osund konkurrens och bristande säkerhet leder sänkta transportkostnader även till negativa miljökonsekvenser. SVT rapporterade om en ny studie som visar att hundratals utländska lastbilar kör olagliga cabotagetransporter i . Detta är trots de skärpta reglerna som ingår i EU:s mobilitetspaket. SVT:s granskning från visar att flera stora företag, bland annat Postnord, har anlitat åkerier som bryter mot regelverket. finner det anmärkningsvärt att ett statligt bolag agerar på det här sättet och bidrar till en ohållbar situation på vägarna. Postnord är en stor inköpare av transporter och bör föregå som ett gott exempel i stället för att bidra till social dumpning. Situationen på de svenska vägarna har varit allvarlig . Att statliga bolag främjar seriösa åkeriföretag och sunt arbetsliv borde vara en självklarhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka krav kommer regeringen att ställa på Postnord så att bolaget tar sitt beställaransvar vid transportinköp?
fr · H8113233 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3233 och laddinfrastruktur av (V) till Statsrådet (S) Enligt energiminister (S) kan EU:s förslag till nya regler för statsstöd försvåra utbyggnaden av laddinfrastruktur för elbilar. Det framgick i ett uttalande av energiministern till . Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur för elbilar kan försenas, och det kan bli svårare för staten att satsa pengar på att bygga laddstolpar i hela landet, menade ministern. Ytterst hotas klimatomställning och möjligheten att nå våra klimatmål. Enligt ministern kan ett beslut om de nya statsstödsreglerna komma . Jag har noterat det intressanta inskick om modernare och grönare statsstödsregler som näringsministern skickat in tillsammans med ministrar i fem andra EU-länder, men jag kan inte se att det i detalj tar upp frågan om laddinfrastruktur. I radioinslaget hänvisar energiministern till att regeringen verkar för att förändra det konkreta EU-förslag som hotar svensk laddinfrastrukturutbyggnad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att stoppa det aktuella förslaget
fr · H8113234 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3234 Kvinnliga migrantarbetare i av (V) till Utrikesminister (S) Arbetsrätten på den globala arbetsmarknaden är i ett enormt behov av att förstärkas. Världen över lider arbetare av dåliga arbetsvillkor, låga löner, farliga arbeten och arbetsgivare som kontrollerar och utnyttjar dem. Detta är en förutsättning för den nyliberala världsordningen – att en stor mängd människor ska tvingas lida och utnyttjas för att några få ska kunna leva i överflöd. Just nu växer den ojämlikheten både nationellt och internationellt. Särskilt utsatta är migrantarbetare, som sällan får tillgång till de få arbetsrättsliga skydd som kan finnas i ett land. En grupp som det krävs att omvärlden riktar mer uppmärksamhet mot är kvinnliga migrantarbetare i . Enligt FN jobbar omkring 1,6 miljoner kvinnliga migranter som hushållsarbetare i regionen. Kvinnorna kommer nästan uteslutande från fattigare länder i och och anställs av välbeställda familjer i deras privata hem. Bristande juridiskt skydd för dessa kvinnor skapar en utsatthet och rättslöshet som lett till att kvinnor mördas utan rättsliga konsekvenser. , , har rapporterat om ett stort mörkertal av mord utöver de som får medial uppmärksamhet. Därtill föregås mord ofta av tortyr och långvarig misshandel. Ett viktigt instrument för att skydda dessa kvinnor, och många andra hushållsarbetare, är konvention om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare, som antogs 2011. Ingen av de stater där villkoren är som värst har hitintills undertecknat avtalet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att skydda och stärka migrantarbetare i världen, i synnerhet den stora gruppen av kvinnor i , och vad mer bör göra inom den feministiska utrikespolitiken?
fr · H8113235 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3235 Diabetes typ 2 av (M) till Socialminister (S) Risken att få diabetes typ 2 ökar, och många personer vet inte ens om att man har fått diabetes typ 2. Ju äldre man blir, desto större är risken att man drabbas av diabetes typ 2. För att kunna behandla människor genom att till exempel förändra kostvanor och eventuell medicinering så är det viktigt att vi upptäcker diabetes typ 2 . Därför borde det mer rutinmässigt vid alla läkarbesök alltid ingå ett prov för test av diabetes typ 2 för personer . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ till att införa mer rutinmässigt fler tester av diabetes typ 2 vid läkarbesök?
fr · H8113236 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3236 av skyddsutrustning och mediciner av (M) till Socialminister (S) har upplevt en situation med covid-19 som tydligt har visat på hur sårbarare vi är när vi får brist på skyddsutrustning, mediciner och medicinsk utrustning. Det gäller nu att se över hur vi kan öka vår beredskap med större lager av skyddsutrustning och mediciner. beredskap för katastrofer är långt ifrån acceptabelt och måste omgående åtgärdas. behöver därför omgående se över sina lager och sin beredskap när det gäller skyddsutrustning, mediciner och medicinsk utrustning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad har ministern gjort eller ämnar ministern göra för att öka vår beredskap när det gäller skyddsutrustning, mediciner och medicinsk utrustning?
fr · H8113237 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3237 Skatten på öl från mikrobryggerier av (M) till Finansminister (S) Enligt EU:s direktiv /83/EEG ges medlemsländerna i EU möjlighet att sänka alkoholskatten på öl från små producenter, så kallade mikrobryggerier. måste ta vara på alla möjligheter som finns för att skapa utveckling och nya arbetstillfällen. Att införa gårdsförsäljning är en viktig pusselbit för landsbygden, men även nivåerna på skatterna är viktiga för att klara lönsamheten i de mindre bryggerierna. Att EU ger möjlighet till lägre skatter för öl producerade i mikrobryggerier är självklart en sådan möjlighet som bör använda sig av. Den möjligheten utnyttjas av många andra länder i EU, men har ännu inte tagit vara på den möjligheten. Att skapa nya möjligheter för landsbygden och för mindre företag att växa och utvecklas är viktigt för . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ till att se över skatterna för landets mikrobryggerier och, i likhet med många andra länder i EU, utnyttja möjligheten att sänka skatten på öl som är producerad i mikrobryggerier?
fr · H8113238 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3238 Byggnation av nya djurstallar av (M) till Statsrådet (S) Att bygga nya moderna djurstallar som redan är prövade och typgodkända för sin djurproduktion ska inte behöva ta så som det gör . Ofta är tillståndsprövningarna och tillståndsprocesserna onödigt långa och bromsar upp byggnationen. Byråkratin hindrar utvecklingen på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet gjort och vad avser statsrådet att göra för att minska de ofta långa handläggningstiderna och de långa tillståndsprocesserna för byggnation av nya djurstallar?
fr · H8113239 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3239 Effektivitet i åtgärder mot arbetslöshet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Mot bakgrund av den ökade långtidsarbetslösheten satsar regeringen nästan en halv miljard på arbetsmarknadsåtgärder för att få fler i arbete. SVT visar i en ny granskning att knappt var tredje person får någon typ av arbete efter avslutad åtgärd. Långtidsarbetslösheten har ökat under pandemin, och Arbetsförmedlingen befarar att antalet personer som varit arbetslösa kan stiga till 200 000 . För att få fler i arbete satsade regeringen i sin vårbudget på arbetsmarknadsåtgärder som ska få fler av dem som står långt från arbetsmarknaden i arbete, rapporterar SVT i sin granskning. ”Men hur effektiva är dessa?” undrar SVT. SVT har undersökt hur många som fått arbete efter avslutad åtgärd genom att titta på resultaten av tre av de största åtgärderna . Granskningen visar att knappt tre av tio, , får någon typ av arbete efter avslutad åtgärd. Då räknas förutom tillsvidareanställning också vikariat och timanställning in. Ser man bara till osubventionerade tjänster, där arbetsgivaren inte får stöd för lönekostnaderna, så är det bara drygt en av tio, , som lyckas få ett sådant jobb, vilket måste anses som ett stort misslyckande. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att få en bättre effekt av de arbetsmarknadspolitiska insatserna så att fler som genomgår dem erhåller ett osubventionerat arbete efter insatsen?
fr · H8113240 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3240 Växande pensionskostnader för utrikes födda av (M) till Statsrådet (S) rapporterade att kostnaderna för grundskyddet i pensioner för utrikes födda kommer växa från dagens 4 miljarder till 11 miljarder och 69 miljarder . De senaste årens migration ökar de statliga kostnaderna i en allt snabbare takt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att begränsa ökningen av statens kostnader för försörjningen av utrikes födda i pensionsåldern?
fr · H8113241 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3241 Brister i kontrollen av pensioner av (M) till Statsrådet (S) har själv vid stickprovskontroller upptäckt att hälften av de kontrollerade invandrare som flyttat till och arbetat i ej uppgett de pensioner som de kan få från sitt gamla land. Detta innebär att de kan få dubbla pensioner. Många miljoner har felaktigt betalats, och många miljoner i framtida pensionsutbetalningar har stoppats. har tidigare varnat för att fusket med pensioner även kan hota välfärden. Detta då de menar att det finns ett utbrett fusk på olika sätt, till exempel med utflyttade pensionärer, där uttag sker av släktingar till avlidna pensionärer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att ska ha bättre rutiner och kontroller för att förhindra felaktiga utbetalningar?
fr · H8113242 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3242 Felaktiga och kriminella utbetalningar från välfärdssystemen av (M) till Statsrådet (S) har det rapporterats om en växande kriminalitet som utnyttjar välfärden, och många miljoner hamnar fel. har flera statliga utredningar gjorts i syfte att motverka fusket med felaktiga och rent kriminella utbetalningar från välfärden. Utredningen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen tillsattes av regeringen och kom med sin slutrapport . Sedan gjordes en ny utredning av som presenterade sin rapport där man bland annat skrev att cirka 18 miljarder utbetalas felaktigt. Fler utredningar finns. Tolv myndigheter samverkar mot den organiserade brottsligheten . Trots detta uppdagas ofta felaktigheter där pengar upprepat betalas ut från olika myndigheter och välfärdssystem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta förslag ämnar statsrådet lägga fram för att stoppa välfärdsbrottsligheten?
fr · H8113243 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3243 Vård- och omsorgsutbildningen av (KD) till Utbildningsminister (S) Riktlinjerna för såväl den nuvarande vård- och omsorgsutbildningen som den som träder i kraft är tydliga. För vuxna som inte fullföljt nuvarande utbildning utan behöver komplettera med kurser inom det nya systemet finns dock inga tydliga övergångsregler. Enligt är det upp till varje rektor att avgöra hur individernas studier ska planeras. Risken är överhängande att likvärdighet i bedömningarna inte kan upprätthållas. Detta är en viktig fråga då det uttalade syftet med att göra om utbildningen är att skapa en nationellt sammanhållen utbildning med ett yrkespaket som ger ökad likvärdighet och förutsättningar för en skyddad yrkestitel för undersköterskor. Utbildningen genomgår en stor förändring då sju nya ämnen skapas, fem revideras och fem upphävs. Innehållet i dessa flyttas till de andra ämnena. För dem som börjar utbildningen efter är utbildningen standardiserad, men för dem som hamnar “mellan systemen” uppstår frågetecken. Det enda underlag för bedömningen som har tillhandahållit är en förteckning över kurser som ”till stor del har överensstämmande innehåll” i det gamla och nya systemet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad kommer att göras för att säkerställa att det nationellt blir en likvärdig bedömning av vilka kurser som behövs för att komplettera en delvis slutförd utbildning från den gamla vård- och omsorgsutbildningen med kurser från det nya systemet?
fr · H8113245 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3245 Försörjningssäkerhet för livsmedel i händelse av kris och krig av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilken kost som tillgodoser näringsfysiologiska krav i händelse av höjd beredskap. Utgångspunkten är att Försvarsberedningen anser att behöver bygga upp en livsmedelsberedskap för att kunna förse civilbefolkningen och Försvarsmakten med nödvändiga förnödenheter vid höjd beredskap och ytterst krig. frågade jag statsrådet vad statsrådet gör, utöver uppdraget till , för att bygga lagerhållning av nödvändiga livsmedel för att klara försörjningen vid en säkerhetspolitisk kris. Jag fick till svar att en god livsmedelsförsörjning under kriser och vid höjd beredskap, och då ytterst krig, är en viktig fråga för regeringen och att åtgärder som behöver vidtas övervägs inom ramen för regeringens arbete med att ta fram en ny försvarspolitisk inriktning för perioden –2025. I regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition finns dock få konkreta förslag när det gäller beredskapslagring av livsmedel. Däremot skriver regeringen följande i propositionen: ”För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion som flödet av varor i livsmedelskedjan behöver fortsätta utan avbrott.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder, utöver uppdraget till , vidtar statsrådet för att bygga lagerhållning av nödvändiga livsmedel för att klara försörjningen vid kris eller krig, och när får vi se några beslut i frågan?
fr · H8113246 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3246 Ett starkt befolkningsskydd av (M) till Statsrådet (S) Försvarsberedningens bedömning är att mycket av det som tidigare fanns inom det civila försvaret vad gäller skydd av befolkningen mot krigets verkningar till stora delar är avvecklat och att det därför finns ett behov av ett skydd som är anpassat till dagens förhållanden. Vidare anser Försvarsberedningen att befintliga skyddsrum ska iståndsättas, men att behovet av detta varierar geografiskt. Militärstrategiska områden bör prioriteras och kombineras med ett effektivt förvarningssystem. Regeringen skriver i sin proposition Totalförsvaret 2021–2025 att regeringen instämmer i Försvarsberedningens bedömning, och mot bakgrund av det är regeringens ståndpunkt att det är av betydelse att slå fast en tydlig inriktning och närmare planering för en ändamålsenlig utveckling av framtidens skydd av civilbefolkningen vid höjd beredskap och då ytterst krig. Regeringen har tillsatt en utredning om civilbefolkningens skydd vid höjd beredskap som ska presenteras . Det betyder att skarpa förslag som kan ta ställning till först kan komma till stånd tidigast . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i närtid för att stärka befolkningsskyddet?
fr · H8113247 · 2021-06-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3247 Den olagliga cabotage- och kombitrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) Den olagliga cabotage- och kombitrafiken på landets vägar fortsätter trots att regeringen påstår att man vidtagit åtgärder och att man dessutom har öronmärkt extra pengar för att minska den olagliga trafiken. Trots detta ser man alltså inget resultat. Det är uppenbart lönsamt att åka till och köra olagligt då vägkontrollerna och riskerna att bli ertappad är nästan obefintliga. Detta gör att lagliga åkerinäring får kämpa med höga skatter och hårda regler, vilket ger en tuff konkurrenssituation mot den olagliga lastbilstrafiken från utlandet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka mätbara effekter på den olagliga cabotage- och kombitrafiken har regeringen uppnått med sina så kallade satsningar?