frs · H8121513 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1483 Daishterrorister som återvänder till av (SD) och 2020/21:1513 framfart av (SD) har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att terroristanhängare ställs inför rätta i de länder där brotten har utförts och om inte, på vilket sätt jag och regeringen ämnar verka för att de terroristanhängare som återvänder till inte är ett fortsatt hot för allmänheten. har också frågat på vilket sätt jag och regeringen avser att verka för bekämpningen av terrororganisationen i och med terrororganisationens framfart. Det är en prioriterad fråga för regeringen att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de terrorhandlingar och allvarliga brott som har begåtts inom ramen för de väpnade konflikterna i och . Personer som har medverkat till allvarliga brott ska ställas till svars och dömas för sina handlingar. Lagföringen bör i första hand ske där brotten har begåtts eftersom det är där förövare, brottsoffer och vittnen finns. Regeringen arbetar löpande med likasinnade länder och andra partners för att se över olika alternativ för ansvarsutkrävande i regionen. Det är en mycket komplex fråga som inkluderar många svåra överväganden, till exempel rörande hur rättssäkerheten i sådana lagföringsprocesser ska kunna garanteras. Ett intressant initiativ är den avsiktsförklaring som den lokala administrationen i nordöstra lämnade i början av om att titta på möjligheterna att lagföra vissa av de kvinnor som befinner sig i lägren i regionen och som misstänkts ha gjort sig skyldiga till delaktighet i Daeshs brott. Det är en ambition som regeringen har full förståelse för. Alla brottsoffer förtjänar rättvisa och den lokala administrationen har understrukit att de vill att detta arbete görs lokalt. Det kommer dock med många svåra utmaningar och vi har än så länge inte sett några detaljer för hur den lokala administrationen tänker sig att dessa rättsprocesser ska gå till. Den pågående pandemin har också försenat deras arbete. är ett av många länder som har ett stort intresse i arbetet. stödjer även FN:s bevisinsamlingsmekanismer för brott begångna i (IIIM) och för brott begångna av Daesh i (UNITAD). bidrar finansiellt till IIIM och med personal bestående av utredare från till UNITAD. Regeringen planerar även att ingå ett samarbetsavtal med UNITAD för att underlätta för våra brottsbekämpande myndigheter att ta del av den bevisning UNITAD samlar in. ansträngningar i kampen mot terrorism bygger på både nära samverkan mellan myndigheter på nationell nivå och internationellt samarbete. ingår i den globala koalitionen mot Daesh, vars övergripande mål är att bekämpa terrororganisationen. deltagande i koalitionens militära insats i , OIR, syftar till att stödja för att bättre kunna bekämpa Daesh samt skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Koalitionen har bland annat bidragit till att territorium som terroristgruppen tidigare hållit har fallit. Trots detta finns en risk för att Daesh åter ska växa sig starkt i och övriga regionen, vilket både regeringen och koalitionen har varnat för . Det är också anledningen till att den globala koalitionen fortsatt håller engagemanget i och högt på agendan. Framförallt arbetar medlemmarna för att öka stabiliteten i området och för att förhindra att Daesh växer sig starkt igen. För att motverka att terrorgruppen utnyttjar missnöje för att stärka sin position är det centralt att grundorsaker till terrorismens framväxt bemöts. Det breda och långsiktiga engagemang som har i , inkluderar humanitärt stöd som uppgår till . Dessutom har ett bilateralt utvecklingssamarbete som –2021 uppgår till . Genom utvecklingssamarbetet bidrar med stöd till insatser för stabilisering, minröjning, lokal återintegrering och återuppbyggnad av konfliktdrabbade områden och ansvarsutkrävande för brott begångna av Daesh. Genom regeringens regionala strategi för Syrienkrisen bidrar till att stärka återhämtningsförmågan hos de samhällen som drabbats av terrororganisationens brutala övergrepp. sköt regeringen till för att särskilt stödja återhämtningen i nordöstra . fattade regeringen beslut om att ändra och förlänga strategin för Syrienkrisen , vilket också möjliggör insatser som specifikt syftar till att förebygga våldsbejakande extremism i . Detta är ett arbete som även EU är engagerad i. har drivit på för att fler EU-länder ska öka sitt stöd till denna typ av insatser. Om individer, både barn och vuxna, återvänder till från tidigare Daesh-kontrollerade områden finns en väl fungerande samverkan mellan flera myndigheter, socialtjänst och andra aktörer. Center mot våldsbejakande extremism (CVE) ansvarar för en upparbetad struktur för detta. eller Säkerhetspolisen utreder tillsammans med brottslig verksamhet om sådan misstänks föreligga, till exempel folkmord, brott mot mänskligheten, krigsbrott eller terroristbrottslighet. Dessa myndigheter har en väl utvecklad utredningsförmåga i de aktuella ärendetyperna. Svensk domstol har också en vidsträckt behörighet att döma över såväl brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, oavsett var brotten har begåtts och vem som har begått dem. Eftersom flera av brotten inte heller preskriberas är det också möjligt att utreda och lagföra dem även om förflutit.