frs · H912410 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:410 av (M) Bristen på yrkesutbildad personal har frågat mig om jag av ser att vidta några åtgärder för att öka attraktiviteten för yrkesutbildning inom restaurangbranschen. Arbetsförmedlingens yrkesprognos visar att det finns mycket stora möjligheter till jobb som kock. Det samma gäller för ett stort antal andra yrken där yrkesutbildning ges inom gymnasieskola och komvux. Det gäller t.ex. undersköterskor, plåtslagare, målare, anläggningsarbetare och betongarbetare. Enligt (, ) uppgav sju av tio företag att de haft svårt att hitta den kompetens de söker och att vart femte rekryteringsförsök misslyckas helt. Hälften av företagen svarade att svårigheterna att rekrytera har lett till sämre lönsamhet. Enligt är gymnasieskolans yrkesprogram den mest efterfrågade utbildningsnivån. Regeringen har låtit utreda hur kompetensförsörjningen kan stärkas genom stärkt planering och dimensionering av gymnasial utbildning. överlämnades betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33) till regeringen. Regeringen avser att återkomma till med förslag som bl.a. innebär att utbudet av den yrkesinriktade utbildningen inom komvux och utbildning i gymnasieskolan ska beslutas både med hänsyn till elevernas efterfrågan och behoven på arbetsmarknaden samt att kommuner ska avtala om samverkan avseende planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Förslagen väntas bl. a. leda till en mer ändamålsenlig planering och dimensionering i syfte att bättre möta arbetsmarknadens behov inom välfärden, näringslivet och för att möta klimatomställningen. väntas också att ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden underlättas då kopplingen mellan de utbildningar som erbjuds och arbetslivets efterfrågan av kompetens förstärks. Mot bakgrund av den stora efterfrågan på gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft är det anmärkningsvärt att intresset för yrkesutbildning har minskat sedan gymnasiereformen 2011. /09 gick av nybörjarna på nationella program på ett yrkesprogram (specialbearbetning av Statens skolverks elevstatistik). /12 hade andelen minskat till . Åren därpå sjönk andelen ytterligare och /16 har andelen elever på yrkesprogram stabiliserats på strax . Såväl som , i (LO) och har i olika sammanhang lyft fram att yrkesprogrammen efter reformen inte längre automatiskt ger grundläggande behörighet som en viktig förklaring till det minskade intresset. har låtit analysföretaget ställa frågor till elever om bakgrunden till deras val av gymnasieutbildning. En dryg tredjedel av de tillfrågade eleverna som gick på högskoleförberedande program hade övervägt ett yrkesprogram. När eleverna fick frågan varför de valde bort yrkesprogrammen svarade över hälften att det handlade om att den grundläggande behörigheten inte automatiskt ingår i yrkesprogrammen. I syfte att höja yrkesprogrammens attraktionskraft avser regeringen att lämna förslag till om att införa en utökad möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa det som krävs för grundläggande behörighet. Regeringens utbildningspolitik ska skapa förutsättningar för att ta till vara allas kompetens, möjliggöra för alla att skaffa sig ny kompetens och möta arbetsmarknadens behov. Regeringen har därför tillfört medel för att möjliggöra ett omfattande kunskapslyft, som 2021 motsvarade totalt 160 000 utbildningsplatser. Inom ramen för denna satsning har antalet platser inom t. ex fördubblats . Utbildningar inom är attraktiva för både studerande och arbetsgivare och erbjuds inom bl. a restaurang, hotell och turism. omfattar även utbyggnad av antalet platser inom regionalt yrkesvux. har på regeringens uppdrag utvecklat yrkespaket, bland annat för arbete inom restaurang- och livsmedelsområdet. Det finns t.ex. yrkespaket för utbildning till bagare, konditor, kock och servitör. Regeringen vidtar således en rad åtgärder för att både öka antalet utbildningsplatser och för att öka utbildningarnas attraktionskraft.