ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122676 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2676 av (V) Norrbotniabanan har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen tillser att planering genomförs för att möjliggöra att Norrbotniabanan står färdig . Det är mycket glädjande att följa den positiva utvecklingen för och , där stora industriinvesteringar aviserats som kommer att påskynda industrins omställning till hållbar och klimatneutral produktion. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Inte minst utvecklingen i norra visar att omställning går hand i hand med starkare konkurrenskraft för företagen. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . Med denna proposition föreslås ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. När det gäller Norrbotniabanan har regeringen i den nämnda propositionen angett att det ska ske en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Jag kan konstatera att den borgerliga regering som styrde valde att inte prioritera en utbyggnad av Norrbotniabanan. Hade de gjort det skulle banan i princip kunnat vara färdigställd .
frs · H8122677 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2677 Arbetsgivares kontroll av arbetssökande av (V) har frågat mig när jag avser att lägga fram en proposition som reglerar arbetsgivares möjlighet till belastningsregisterkontroll i arbetslivet. I betänkandet Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48) föreslås ett förbud för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att en arbetssökande ska visa upp eller överlämna ett utdrag ur belastningsregistret. Inom ramen för remitteringen av det betänkandet framfördes synpunkter om att införande av ett förbud mot registerkontroll i arbetslivet kan medföra ett behov av att utöka författningsstödet för registerkontroller för vissa aktörer. Mot bakgrund av de förslag som lämnades i SOU 2014:48 tillsattes en ny utredning som överlämnade sitt betänkande 2019. I betänkandet Belastningsregisterkontroll i arbetslivet (SOU 2019:19) lämnas förslag om ett utökat författningsstöd för registerkontroll i arbetslivet såvitt avser Kriminalvården, , , finansiella företag som omfattas av krav på ledningsprövning samt offentliga och enskilda aktörer som utför vård- och omsorgsinsatser i hemmet åt äldre personer eller personer med funktionsnedsättning. Utredningen bedömde att ett sådant författningsstöd är nödvändigt om det införs ett generellt förbud mot registerkontroll i enlighet med vad som föreslagits i SOU 2014:48. De båda nämnda ärenden som hänvisar till har remitterats och bereds i .
frs · H8122678 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2652 av (SD) Svenskt erkännande av folkmordet , fråga 2020/21:2678 av (V) Folkmordet Seyfo i dåvarande , samt fråga 2020/21:2700 av Boriana (M) Ett erkännande av folkmordet har frågat mig om presidents beslut att erkänna folkmordet kommer att påverka den att göra detsamma och därmed följa beslut och sina egna tidigare vallöften och kongressbeslut. har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att regeringen ska följa beslut att erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande som ett folkmord. Boriana har frågat mig om jag och regeringen avser att uppfylla statsministerns vallöfte samt följa tillkännagivande, som drevs igenom med stöd av Socialdemokraterna, om ett erkännande av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker som folkmord. Det som skedde 1915 är en oerhörd tragedi. Skildringar vittnar om skoningslös grymhet. Jag har stor respekt och förståelse för frågan och engagemanget det väcker. Vi följer frågan kontinuerligt. Det råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda dåd mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Frågor om hur en regering bör benämna massövergrepp, vilket är ett samlingsbegrepp för mycket allvarliga övergrepp och kränkningar mot mänskliga rättigheter, i det förflutna är komplicerade och innehåller flera rättsliga och politiska aspekter. Efter Förintelsen har internationella domstolar betecknat brott i och som folkmord. Endast fyra av EU:s 27 regeringar har benämnt de fruktansvärda händelserna 1915 som just folkmord. Jag har också i svar på riksdagsfråga 2020/21:2535 redogjort för regeringens hållning i frågan.
frs · H8122680 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2680 av (SD) framtida elbehov har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att möta framtidens elbehov. Det är glädjande att se alla de investeringar och etableringar från industrin som planeras. Det är lätt att inse att vårt elsystem är attraktivt med tanke på dels våra låga koldioxidutsläpp, dels vår goda tillgång till el med rekordstor export på årsbasis som är en tydlig indikation på att elen kostar mer i andra länder. Med det sagt finns det också utmaningar kopplat till en ökad elektrifiering. Det var precis av den anledningen som regeringen beslutade om att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer att ingå. Arbetsgruppen för strategin har tagit fram förslag på en övergripande målbild och 12 punkter för en framgångsrik elektrifiering. Analysen bygger på en bred dialog som genomförts . Bland punkterna finns förslag på att utforma en ny planeringsram som ska ta höjd för en kraftigt ökad elanvändning till 2045.
frs · H8122681 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2681 av (SD) Ökande infrastrukturkostnader har frågat mig hur regeringen avser att agera för att tillse att förbättrar sina kalkyler och upphandlingar så att de medel som regeringen anslår till infrastrukturprojekt faktiskt räcker till det som avses. uppdrog regeringen åt att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investeringsprojekt. Bakgrunden var att regeringen sett en oroande kostnadsutveckling för byggandet av infrastrukturprojekt. Uppdraget innefattar även att ska upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska kostnadsöverskridanden i investeringsverksamheten. redovisade uppdraget i en rapport . Innehållet i rapporten analyseras i . I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) som överlämnades till poängterar regeringen vikten av ett ökat fokus på kostnadskontroll och finansiell styrning. Det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt. Det är även viktigt med en god transparens i arbetet och beträffande orsakerna till kostnadsökningar. Kunskapsnivån om kostnadsutvecklingen och lärandet från tidigare erfarenheter behöver öka för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar ska kunna göras. Det är också viktigt att fortsätter att utveckla och förbättra metoder för projektering, planering och kalkyler i syfte att åstadkomma en god kostnadskontroll. Regeringen följer dessa frågor noga och avser att vid behov återkomma med lämpliga åtgärder för förbättrad kostnadskontroll.
frs · H8122682 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2708 av (M) Falska examensintyg och fråga 2020/21:2682 av (SD) Falska intyg från utlandet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att personer som kan ha haft falska dokument rörande sin utbildning inte är verksamma i viktiga yrken. har frågat justitie- och migrationsministern vad regeringen gör för att komma till rätta med falska intyg från utlandet, och om ministern avser att vidta några särskilda åtgärder mot detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Universitets- och högskolerådet (UHR) är den myndighet som ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå. Myndigheten ger utlåtanden som visar vad den utländska utbildningen motsvarar i det svenska utbildningssystemet. Utlåtandet är inget krav för att söka jobb i men kan vara till hjälp vid rekrytering. Andra myndigheter ansvarar för bedömning av utbildningar som leder till yrken som är reglerade i . Till exempel ansvarar för legitimationer inom hälso- och sjukvårdsområdet, som läkarlegitimation och för lärarlegitimation. En del i UHR:s bedömning avser att granska äktheten i utländska utbildningsdokument. har UHR polisanmält drygt 300 fall av falska examensintyg. tog UHR emot drygt 21 000 ansökningar om bedömning av utländsk utbildning. gjorde myndigheten 49 polisanmälningar. Fusk är oacceptabelt. Ingen ska fuska sig in på svensk arbetsmarknad med falska dokument. Det är viktigt att UHR i sin bedömningsprocess polisanmäler i de fall där det upptäcks att personer fuskar med sina dokument. Vi fortsätter följa frågan och utesluter inte ytterligare åtgärder.
frs · H8122683 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2683 av (SD) Regeringens möte med techjättarna har frågat mig om mötet med techjättarna ägt rum och vad som framkom i sådana fall, och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den senaste censureringen av en svensk journalist. Den digitala utvecklingen har stärkt möjligheterna för enskilda att delta i den allmänna debatten och sociala medier utgör allt viktigare forum för samtal. behöver vi beakta att sociala medieföretag är privata aktörer och att den enskildes användning av de stora internetplattformarnas tjänster är föremål för de användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. I det fall det inte rör sig om olagligt innehåll, är det med andra ord alltså tal om en civilrättslig (avtalsrättslig) fråga mellan den enskilde och den som driver plattformen. Privata aktörer har en grundläggande frihet att själva ställa upp villkoren för vad som ska gälla för användningen av deras tjänster, men det är givetvis viktigt att villkoren är tydliga och tillämpas objektivt, aktsamt och proportionerligt. Användare som får innehåll borttaget eller blockerat bör dock få reda på grunderna för detta, något som också föreslås i förslag om en ny förordning om en inre marknad för digitala tjänster, KOM 2020:825. Förslaget som förhandlas innebär också att det införs regler om formerna för och plattformarnas hantering av anmälningar av olagligt innehåll. Det föreslås även att internetplattformarna ska åläggas att utforma ett system för överprövning för den vars innehåll blir föremål för åtgärder. Detta innebär en rättssäkerhetsgaranti för den enskilde. Mötet som frågar om har inte ägt rum. Jag har däremot i flera andra sammanhang haft möten med intressenter, både privata och offentliga. hölls ett EU-sakråd avseende det nämnda förslaget. En bred skara aktörer, varav några av de globala aktörerna, deltog i diskussionerna rörande förslagets olika delar. Mötet fokuserade på demokratiaspekter i förslaget. Med utgångspunkt i bland annat vad som framkommit vid dessa möten, vill regeringen verka för att förslaget ska omfatta enbart uppenbart olagligt innehåll när berörda aktörer gör innehållsbedömningar. På så vis avser regeringen stärka skyddet för yttrandefriheten och minska risken för s.k. överborttagning.
frs · H8122684 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2684 av (M) Laddinfrastruktur har frågat mig om jag avser att underlätta för samfällighetsföreningar att installera laddstolpar i sin fastighet. Ett av målen med regeringens politik på miljö- och klimatområdet är att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. En övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av transportsektorn förutsätter att det finns tillgång till bl.a. laddinfrastruktur i hela landet. Möjligheten att ladda fordon i anslutning till bostaden är en viktig del av den infrastrukturen. Anläggningslagen (1973:1149) är teknikneutral och innehåller inte någon uppräkning eller begränsning i fråga om vilka typer av gemensamhetsanläggningar som får inrättas. Lagstiftningen ger på så sätt utrymme för tillämpningen att följa den tekniska utvecklingen i samhället. En grundförutsättning är dock att anläggningen ska vara av stadigvarande betydelse för de berörda fastigheterna. För en bostadsrättsförening som är delägare i en gemensamhetsanläggning innebär det bl.a. att man inte enbart kan utgå från önskemålen hos de personer som för tillfället är medlemmar i föreningen. I takt med att vissa typer av anläggningar blir vanligare och mera efterfrågade kan de väntas uppfylla lagens krav. Om laddanordningar kan anses vara av stadigvarande betydelse, och om de i sådana fall kan anses omfattas av ett befintligt anläggningsbeslut eller om det behövs en ändring av beslutet, är frågor som rättstillämpningen har att ta ställning till. Med detta sagt har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att det ska vara möjligt att ladda fordon i anslutning till bostaden. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att utreda nya krav på installation av laddinfrastruktur. I sin rapport lämnar förslag på hur svenska byggregler kan kompletteras med sådana krav, och är laddning av elfordon ett nytt tekniskt egenskapskrav i (2010:900). Med anledning av detta har regeringen beslutat att Lantmäteriet ska redovisa hur dess kommunikation har förtydligats i fråga om hur detta krav påverkar handläggningen av förrättningar enligt anläggningslagen. Regeringen har också, så sent som , gett i uppdrag att tillsammans med Lantmäteriet och redovisa vilka hinder som finns för att ladda bilen för boende i flerbostadshus och boende som har bilparkering ordnad i exempelvis en samfällighet. Om det bedöms lämpligt kan också lämna förslag på åtgärder som underlättar för laddning i närheten av bostaden eller vid arbetsplatsen. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8122685 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2685 av Boriana (M) Granskning av advokaters kostnadsräkningar Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att domstolarna ska få bättre förutsättningar att kontrollera advokaters kostnadsräkningar. Frågan ställs mot bakgrund av en artikelserie i där det påstås att det finns oklarheter och felaktigheter i kostnadsräkningar från vissa advokater. Allmänt kan sägas att advokater ska följa god advokatsed och de lagar som gäller i . Det är helt oacceptabelt att fakturera för arbete som inte har utförts eller att lämna felaktiga uppgifter till domstolen. En offentlig försvarare har rätt till skälig ersättning av allmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Ersättningen ska bestämmas med utgångspunkt i den tidsåtgång som är rimlig med hänsyn till uppdragets art och omfattning. Arbetsredogörelsen i en kostnadsräkning ska vara så utförlig att ersättningsanspråkets skälighet kan bedömas. Tidsåtgången för varje åtgärd som inte är rutinmässig ska anges. Kraven på arbetsredogörelsen är avsevärt högre om målet är mer omfattande och det begärda arvodet är högre. Eventuella brister i kostnadsräkningen faller tillbaka på advokaten. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa en analys över ersättningarna till rättsliga biträden i jämförelse med utvecklingen . ska även identifiera och konsekvensbeskriva vilka utbetalningar och andra åtgärder som är särskilt kostnadsdrivande, i syfte att skapa bättre kostnadskontroll i förhållande till anslaget. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Åklagarens yttrande spelar en viktig roll för domstolens prövning av advokaters ersättningsanspråk. Det gäller särskilt när en förundersökning inte leder till åtal, eftersom domstolen då inte har tillgång till något annat underlag än kostnadsräkningen. har det därför tagits fram ett förslag om att domstolen i större utsträckning ska hämta in ett yttrande från åklagaren. En promemoria med förslag till förordningsändring har remitterats. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . utreder möjligheten att ta fram en e-tjänst för yrkanden från rättsliga biträden, bl.a. för att hantera kostnadsräkningar digitalt. En digital inrapportering av kostnadsräkningar innebär fördelar både för domstolarna och för de rättsliga biträdena. Genom ett standardiserat och digitalt sätt för inrapportering förbättras också kontrollmöjligheterna. Jag kommer att följa denna fråga. genomför just nu en granskning av domstolarnas ersättning till rättsliga biträden i brottmål. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Jag välkomnar granskning och ser fram emot att ta del av myndighetens slutsatser.
frs · H8122686 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2686 av (M) Avgiften på för virkesupplag har frågat mig om jag avser att ta bort handläggningsavgiften på för virkesupplag utmed allmän väg. har arbetat med frågan och gjort justeringar i sin hantering så att tillstånd som meddelas gäller . Ärendet som rör avgiftsuttag bereds inom .
frs · H8122687 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2687 av (M) Skogsreservaten har frågat landsbygdsministern om statsrådet avser att ta några initiativ till att ompröva reservat eller delar av reservat och återföra dessa delar av ett reservat till normal skogsproduktion igen om bevarandevärdet har minskat. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En rik biologisk mångfald med ekosystem i balans är en förutsättning för vårt liv här på jorden. Det ökar chanserna för livet på jorden att klara av omfattande förändringar. Regeringen har prioriterat satsningar på att förstärka den biologiska mångfalden genom satsningar på skydd av värdefull natur och skötsel av skyddade områden, framför allt naturreservat. Anslagen ökade med . Jag vill vidare framhålla att skydd av värdefulla naturområden är en viktig del i uppfyllandet av flera av miljömål, tillsammans med skogsägares frivilliga avsättningar och miljöhänsyn i skogsbruket. Det är min och regeringens tydliga ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det är möjligt och önskvärt att utveckla bägge dessa delar. eller kommunen kan besluta om att bilda naturreservat för ett mark- eller vattenområde i syfte att bevara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behov av områden för friluftslivet. Ett område som behövs för att skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter får också förklaras som naturreservat. Till varje naturreservat finns en skötselplan som beskriver de åtgärder som behöver genomföras för att nå syftet med naturreservatet. Om det behöver genomföras skötsel i skogsområden för att uppnå syftet med naturreservatet kan det producera sågtimmer, massaved och flis för marknaden. Föreskrifter för reservat får upphävas om det finns synnerliga skäl och om intrånget i naturvärdet kompenseras i skälig utsträckning på naturreservatet eller på något annat område. Nya föreskrifter ska beslutas om det behövs för att uppnå syftet med reservatet. Det är länsstyrelserna och kommunerna som beslutar om och förvaltar naturreservat. De har befogenheter att vid behov ändra skötselplaner om det behövs på grund av ändrade naturförhållanden för att uppnå syftet med naturreservatet. Jag avser inte att ta några initiativ så att naturreservat kan omprövas för att återgå till normal skogsproduktion.
frs · H8122688 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2688 av (V) Krisstöd till företagare som varit föräldralediga har frågat finansministern om hon avser ta några initiativ för att åtgärda de brister kopplat till näringsidkare som varit föräldralediga i förordningen (2021:143) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för –. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Många företag, däribland enskilda näringsidkare, har drabbats ekonomiskt till följd av utbrottet av den pågående pandemin. Regeringen har presenterat en rad stödåtgärder som enskilda näringsidkare kan ta del av. Dessa innefattar bland annat omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i vissa branscher, anstånd med skatteinbetalningar och statlig lånegaranti till små och medelstora företag (företagsakuten). Omsättningsstödet riktar sig till enskilda näringsidkare som drabbats av ett större tapp i omsättningen till följd av pandemin. Regeringen utökade möjligheten att få stöd för tiden –till att även omfatta de enskilda näringsidkare som i viss omfattning varit sjukskrivna eller föräldralediga . Omsättningsstödet till enskilda näringsidkare kommer även att förlängas med månaderna mars–. Det är länsstyrelserna som ansvarar för handläggningen av omsättningsstödet i enlighet med gällande lagstiftning. För de enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna kommer stöd att beviljas om villkoren i övrigt uppfylls.
frs · H8122689 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2689 av (V) Biståndet till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra att det svenska biståndet, såväl det bilaterala som multilaterala, inte når militär eller dess affärsverksamheter. Ändringen av strategin för utvecklingssamarbetet med 2018–2022 gör tydligt att utgångspunkten för all verksamhet i landet är att den vare sig ska kunna resurssätta eller legitimera militärens maktövertagande. Såväl Sida som FBA har sett över sina portföljer utifrån denna utgångspunkt och gjort nödvändiga justeringar. Även EU-biståndet har setts över utifrån samma utgångspunkt varefter ett antal justeringar har gjorts. Jag vill påpeka att det humanitära biståndet baseras på humanitära behovsbedömningar och utgår från de humanitära principerna. agerar även i multilaterala organisationer i linje med nämnda utgångspunkt för att åstadkomma de förändringar som krävs. Såväl de internationella finansiella institutionerna som FN-systemet har agerat i enlighet med denna linje. Militärjuntans ekonomiska intressen är vitt förgrenade och ofta svåra att upptäcka. I de fall det uppstår misstanke om att svenskt bistånd på något sätt resurssätter militär följs detta nogsamt upp. Detta har exempelvis gjorts med Asiatiska , , som omnämner. Frågan om ADB:s verksamhet i kommer för övrigt även att följas upp vid ett möte med bankens president i anslutning till .