frs · H8122754 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2754 av (M) Minskad sekretess mellan myndigheter har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning i likhet med det som begär. ställer frågan i ljuset av att har framställt till regeringen att en utredning bör tillsättas som analyserar om sekretessgränserna mellan myndigheter ska avskaffas när det gäller sekretess till skydd för enskilda. Att sätta stopp för fusk i välfärdssystemen är en högt prioriterad fråga för regeringen. Stora belopp som hade kunnat användas för att förstärka välfärden hamnar i andra fickor till följd av felaktiga utbetalningar. Utöver att dessa medel hade kunnat användas där de bäst behövs snedvrids konkurrensen gentemot seriösa företag. Det ska aldrig löna sig eller vara möjligt att skaffa sig konkurrensfördelar genom att begå brott. Särskilt allvarligt är det när missbruket är satt i system eller om det är kopplat till organiserad brottslighet. Regeringen arbetar därför aktivt för att bekämpa alla former av skattefusk och missbruk av statliga ersättningar. Genom budgetpropositionen infördes bl.a. att ett mål om att andelen felaktiga utbetalningar ska minska. Vidare anslogs för att motverka fusk och missbruk inom välfärdssystemen. Regeringen överväger också löpande hur samverkan och informationsutbyte mellan myndigheter kan utvecklas för att förhindra felaktiga utbetalningar och för att bekämpa brott mot välfärdssystemet. Vi vet att aktörer som bedriver kriminell verksamhet ofta kombinerar regelöverträdelser inom flera områden. Samordning, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan myndigheter är därför av central betydelse. Regeringen har tillsatt flera utredningar på området. Flera av dessa har lämnat förslag och som utvärderas inom . Det gäller t.ex. förslaget om att inrätta en ny myndighet med uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen (SOU 2020:35). Ett arbete pågår även med anledning av översynen avseende förhindrandet av brott kopplade till de stödåtgärder med statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser som vidtagits med anledning av covid 19-pandemin (Ds 2020:28) och analysen av arbetet med myndighetsgemensamma kontroller mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet (Ds 2021:1). Regeringen har därtill inom ramen för arbetsmiljöstrategin 2021–2025 aviserat en översyn rörande behovet av förändringar i sekretessregleringen för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan mot arbetslivskriminalitet (skr. 2020/21:92). Regeringen har också tagit andra initiativ för ett utökat informationsutbyte mellan myndigheter. Så sent som beslutades t.ex. en proposition med förslag om att myndigheter som misstänker fel i folkbokföringen ska underrätta (prop. 2020/21:160). En korrekt folkbokföring är mycket viktigt, bland annat eftersom den ligger till grund för bidragshanteringen inom många myndigheter. När det gäller det utredningsuppdrag som föreslår så handlar det om en reform som rör själva grunderna i svensk sekretesslagstiftning. Att sekretess inte bara gäller mot enskilda utan även mellan myndigheter är en grundbult i vårt system. Bakgrunden är bl.a. den mycket stora mängden integritetskänsliga uppgifter om befolkning som hanteras av svenska myndigheter. Grundprincipen gör också att sekretessen kan anpassas till olika myndigheter. Insynsintresset och hur känsliga uppgifterna är kan nämligen variera mellan olika verksamheter. Om en sådan utredning bör tillsättas är därför något som bör övervägas noga. Vid sådana överväganden behöver också de andra förslag och initiativ för att motverka fusk och missbruk inom välfärdssystemen som är föremål för beredning inom beaktas.