ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H91162 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:62 Rörligheten bland arbetssökande av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I Ekots lördagsintervju uttalade arbetsmarknadsministern att regeringen avser att ställa krav på att arbetslösa ska flytta till och ta de lediga jobben. I ett uppföljande inslag i Ekot klargjordes att det inte finns något regeringsuppdrag i den inriktningen, enligt företrädare för Arbetsförmedlingen. Regeringen vill öka pressen på arbetslösa att söka jobb i där nya jobb skapas, sa arbetsmarknadsminister i Ekots lördagsintervju. Exakt hur reglerna ska skärpas är ännu oklart. Arbetsmarknadsminister planerar en översyn. ”Det kan handla om, att se över också, behöver vi ställa högre krav på dom som är arbetslösa att flytta?” sa arbetsmarknadsministern i Ekot. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern att vidta för konkreta åtgärder för att öka rörligheten bland arbetssökande i enlighet med vad som uttalades i Ekot av ministern?
fr · H91163 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:63 Konsumentskydd för ägare av dieselbilar av (M) till Statsrådet (S) Betala alla kunderna, inte bara de tyska och amerikanska, uppmanar . uppmanar tillsammans med ett nätverk av europeiska konsumentskyddsorganisationer () att ersätta alla kunder som drabbats av de manipulerade testvärdena för VW:s dieselbilar. Kommissionen och de europeiska konsumentskyddsorganisationerna hävdar att VW:s hantering av ersättningsfrågan strider mot EU:s konsumentskyddslagar. Att marknadsföra dieselbilar var dessutom ett tydligt exempel på missledande marknadsföring som är förbjuden, tycker de. kräver EU:s kommissionär för rättsliga frågor att gör rätt för sig och ersätter alla kunder, rapporterar medier. I en tidigare fråga till då ansvarigt statsråd har jag ställt frågor om hur den har agerat för att skydda svenska konsumenters intressen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta i för att skydda svenska konsumenter i enlighet med uppmaning?
fr · H91164 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:64 Länsstyrelsernas uppdrag av (M) till Statsrådet (S) Länsstyrelserna är statens förlängda arm ute i landet. De uträttar ett viktigt och förtjänstfullt arbete på mångahanda områden och av olika karaktär. Till deras ordinarie verksamhet kommer att regeringen delar ut kortsiktiga uppdrag, som trots att de ibland är mycket komplexa till sin natur svårligen ger rätt förutsättningar för att nå effektiva resultat. Projektkaraktären och den korta tid som står till förfogande är inte alltid hanterbar eftersom det tar tid att rekrytera personal för uppdraget och att sedan i samverkan bygga upp rätt struktur för just det enskilda projektet. I de fall medel inte följer med uppdraget uppstår naturligtvis nya problem att åtgärda innan projekten kan genomföras. efterfrågar vi politiker att uppdragen ska ske i samverkan samt vara kostnadseffektiva och evidensbaserade. Detta är svårt att åstadkomma under den korta tid som ibland står till buds. Ett projekt jag fick kännedom om löpte från det att länsstyrelserna mottog uppdraget till det att det skulle slutredovisas. I uppdraget ingick att samtliga länsstyrelser dessutom skulle ha hunnit samverka internt och externt före redovisningen. Detta exempel ger en bild av situationen och visar att det enligt min mening svårligen kan ge förutsättningar för att motsvara politikens krav om kostnadseffektivitet, evidens och förväntan om att det parallellt sprids kunskapsbaserade metoder till landets 290 kommuner. Uppföljningar och utvärderingar av olika sakområden har skett , men effekten av kortsiktiga uppdrag i likhet med ovanstående har jag inte kännedom om skulle ha följts upp. Det borde göras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillfälliga och kortsiktiga uppdrag som delas ut till landets länsstyrelser ges rätt förutsättningar för att kunna genomföras effektivt?
fr · H91165 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:65 Arbete för att motverka gängkriminalitet av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) har drabbats hårt av arbetslöshet i pandemins spår. Arbetslösheten får dock färre rubriker än gängkriminalitet. Det har varit en blodig sommar i Järva, och arbetslösheten och kriminaliteten göder varandra i en negativ spiral. Arbetslöshet innebär ofta desperation, psykisk ohälsa, rastlöshet och ilska. Jag pratar med välutbildade akademiker, unga arbetslösa, som inget hellre vill än att jobba. Trots att de söker många jobb kommer de inte ens till intervju. De berättar för mig att de blir erbjudna att snabbt tjäna mycket pengar genom att utföra tjänster för olika gäng. A-kassedagarna håller på att ta slut, och desperationen ökar. De frågar mig: Vad ska vi göra? I en desperat situation kan du känna dig tvingad att säga ja till pengarna, trots att du egentligen inte vill. I stort sett alla i Järva vet att gängen är destruktiva och de är överens om att motverka kriminaliteten. Som samhälle vill vi att människor ska välja annat än kriminaliteten. Då måste det finnas något annat att välja. Det måste faktiskt vara möjligt att göra rätt val i livet. Det måste finnas ett starkt samhälle där det erbjuds jobb och framtidstro. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka insatser avser ministern att vidta för att öka möjligheterna till jobb för arbetslösa i områden som Järva?
fr · H91166 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:66 Mediernas oberoende av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Tidningen publicerade en granskning av långtidsarbetslösheten i . Där framgick det bland annat att hälften av landets långtidsarbetslösa är födda utanför . Genom att inte blunda för problemet och genom att söka förklaringar utan skygglappar kan medierna och politiken lösa de problem som finns. Det är något som är naturligt i stora delar av världen, men i är det kontroversiellt. GT skriver i en krönika att arbetsmarknadsminister pressekreterare hörde av sig till tidningen efter publicering av granskningen och anklagade tidningen för att bedriva propaganda. Han påstod att GT flörtar med SD. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Var pressekreterarens kontakt med GT sanktionerad av ministern, och anser således ministern att medierna i sin rapportering ska ta hänsyn till om det gynnar SD eller inte, och vad tänker ministern annars göra för att det inte ska hända igen?
fr · H91167 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:67 Möjlighet för libaneser att rösta från utlandet av (L) till Utrikesminister (S) har en stor diaspora som lever utanför landet; många av dem flydde inbördeskriget –1990 och är etablerade utomlands. I valet till det libanesiska parlamentet 2018 fick libaneser utomlands på länge delta genom förtidsröstning på ambassaderna. pågår en intensiv debatt i inför det planerade valet , och förberedelserna har kommit igång med registrering med mera. Det som oroar mig är att flera partier i nu försöker opinionsbilda för att denna möjlighet, att rösta utomlands på landets ambassader, åter ska slopas. Det vore ett slag mot viktiga demokratiska principer. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen att lyfta denna fråga på EU-nivå och/eller bilateralt med för att säkerställa att utlandsröstningen kan fortsätta även vid kommande val?
fr · H91168 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:68 Resebegränsningar till för medborgare i av (M) till Statsrådet (S) Resebegränsningar mellan länderna avvecklas nu i takt med ökad vaccinationsgrad. Samhällena öppnas upp efter pandemin. Från UD har reseavrådan som har sin grund i pandemin tagits bort. Det ökar möjligheten till ett mer normalt utbyte människor emellan. Dock kvarstår begränsningar att ta sig in i från ett antal länder. är ett av dem. är en strategisk partner och viktig handelsnation med vilken historiskt alltid har haft ett omfattande utbyte. Begränsningarna slår mot upprätthållandet av naturliga kontakter och relationer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens avsikt att i närtid avskaffa resebegränsningar till för medborgare i ?
fr · H91169 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:69 Sprängningen i och kriminaliteten i landet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trots justitie- och migrationsministerns tidigare utfästelser om att regeringen tar tag i den eskalerande kriminaliteten i , med sprängningar, skjutningar, mord, rån, misshandel, våldtäkter med mera, så är det uppenbart att regeringen misslyckats fatalt och saknar verktyg och politisk vilja. I stället fortsätter kriminaliteten breda ut sig på ett sätt som saknar tidigare motstycke. Allt fler oskyldiga drabbas nu av det alltmer tilltagande våldet. har justitie- och migrationsministern försökt utmåla det som att det endast är de kriminella själva som drabbas. På en fråga från , med anledning av att dödsskjutningarna nådde nya nivåer, om hur stor risken var att tredje man skulle kunna drabbas av skjutningarna sa justitie- och migrationsministern ”den är väldigt, väldigt liten, väldigt, väldigt liten”. Trots detta har vi kunnat se åtskilliga exempel på att det är precis tvärtom. Barn som blir beskjutna, oskyldiga kvinnor som skjuts ihjäl, familjer som får sina hem söndersprängda med mera. Händelseutvecklingen och ministerns olika uttalanden visar också med tydlighet att ministern är fel person på fel plats. Avsaknaden av denna självinsikt är också tyvärr påfallande hos ministern. inträffade en ny händelse i som ligger i paritet med sprängningen 2019 i då ett hundratal lägenheter fick skador och 25 personer skadades lindrigt. Polisen beskriver sprängningen i flerfamiljshuset i som den näst kraftigaste i modern tid. Över 20 personer fördes till sjukhus, 4 personer skadades allvarligt och 2 personer får nu intensivvård. 140 bostäder fick evakueras. Boende uppgav för att väggar rasat in mellan trapphusen. ”När vi kom ner till innergården låg människor avsvimmade på marken. En del har hämtats med ambulans”, sa en av de boende som vaknade av att ytterdörren trycktes in av tryckvågen. Enigt polisen sticker två saker särskilt ut: kraften i själva explosionen, men framför allt den våldsamma brand som följde. Med tanke på ministerns ständiga misslyckanden med att komma till rätta med den eskalerande kriminaliteten som drabbar allt fler oskyldiga vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern avgå, eller vilka åtgärder avser annars ministern att vidta med anledning av sprängningen i och för att komma till rätta med kriminaliteten i vårt land?
fr · H9117 · 2021-09-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:7 MSB:s lager för EU:s civila kris- och konflikthantering av (M) till Statsrådet (S) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har EU:s uppdrag att lagerhålla, köpa in och transportera materiel till EU:s insatser för civil kris- och konflikthantering. Verksamheten bedrivs från MSB:s lager i . MSB servar förnärvarande elva EU-insatser på ett mycket resurseffektivt sätt. Verksamheten har också visat prov på en hög anpassningsförmåga under pandemin och även kunnat serva insatserna med skyddsutrustning för att hantera konsekvenserna av covid-19. EU:s medlemsstater har gemensamt bestämt att EU ska ha en ökad kapacitet att planera och materielförsörja sina insatser. En del i detta är EU:s logistiktjänst för civila krishanteringsinsatser (Policy, CSDP, Warehouse II) som MSB 2018 fick i uppdrag att ansvara för. Enligt uppgift bedrivs det nu ett mycket aktivt påverkansarbete från vissa länder inom EU för att MSB inte ska få ha kvar uppdraget att serva EU:s insatser för civil kris- och konflikthantering. Det skäl som bland annat anförts är att det skapas ett virtuellt lager i stället för ett strategiskt lager. Andra länder, däribland , har också gjort anspråk på att få ta över den verksamhet som MSB bedriver i . Arbetet med EU:s civila insatser är högt prioriterat av såväl regeringen som oppositionen. Detta har till stora delar varit en svensk paradgren inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Att få rätt materiel på plats i rätt tid är avgörande för att en insats ska kunna starta snabbt och genomföras effektivt. Det kräver att det finns befintliga lager, vilket inte minst har visats under covidkrisen. En avveckling av den verksamhet som bedrivs av MSB:s lager i skulle skada kontinuiteten i logistikförsörjningen av EU:s civila insatser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkra att MSB fortsatt kan vidmakthålla uppdraget att serva EU:s insatser för civil kris-och konflikthantering?
fr · H91170 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:70 Armenier i Artsach av (SD) till Utrikesminister (S) På årsdagen av det våldsamma anfallet från , uppbackade av , mot Artsach och gjordes ett uttalande från om att rätten till liv för armenierna i Artsach är omöjligt under jurisdiktion. kommer konsekvent att stå för restaurering och skydd av medborgarnas rättigheter i Artsach och gör allt för att nå en rättvis, heltäckande och varaktig lösning av , garantera Artsachs armeniers rätt till ett fritt och säkert liv med värdighet i sitt hemland, sa utrikesministeriet i uttalandet. innehar ju ordförandeposten i , och jag vill därför fråga utrikesminister : Vidtar ministern, i egenskap av OSSE-ordförande, några åtgärder för att garantera armeniers, som lever under jurisdiktion, rätt till ett fritt och säkert liv med värdighet i sitt hemland, och i så fall vilka?
fr · H91171 · 2021-09-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:71 Nya Natura 2000-områden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) meddelade regeringen att den har beslutat att föreslå kommissionen att 26 nya områden i ska klassas som Natura 2000-områden. Enligt sökning på internet har redan 25 av de föreslagna områdena skydd i form av naturreservat eller biotopskyddsområden, medan det som synes sakna skydd gränsar till ett redan befintligt naturreservat – en utökning som hade kunnat ske via en inhemsk beslutsprocess. En fråga som inställer sig är varför detta extra skydd, välsignat av EU, behövs. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilka grunder fattade ministern och regeringen beslut om att våra redan skyddade områden även behöver klassas som Natura 2000-områden?
fr · H91172 · 2021-09-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:72 Skärpning av straff för drograttfylleri av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har inlett förundersökningar gällande drograttfylla bland yrkeschaufförer. Brotten har ökat i antal, men då de inte klassas som grova får chaufförerna fortsätta sin färd. Detta sker med fara för alla andra trafikanter; vi talar ju om lastbilar som väger tiotals ton. vill nu skärpa straffen för chaufförer av tunga fordon som kör drogpåverkade. vill också att drograttfylla ska betraktas som ett grovt brott. Till detta kommer förstås att tullpersonalen ska få ökade befogenheter att även utföra erforderliga kontroller. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern samt regeringen att vidta för att drograttfylla hos chaufförer av tunga fordon ska klassas som ett grovt brott?
fr · H91173 · 2021-09-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:73 Utvisning av forskare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) av landets doktorander och av alla med meriteringsanställning kommer från andra länder. riskerar den nya utlänningslagen, som började gälla , att göra så att denna kompetens försvinner. Med den nya lagen kan nämligen flera tusen utländska forskare, doktorander och postdoktorala forskare med stipendiefinansiering riskera att utvisas, då kraven på permanent uppehållstillstånd gör att de får stora svårigheter att kvalificera sig. Detta kan leda till en helt omotiverad kompetensflykt som också förstör goda rykte som internationell kunskaps- och forskningsnation. Den nya lagen motverkar dessutom effekten av de stora resurser som vi har satsat på internationellt ledande forskningsinfrastruktur såsom , ESS, etc. Självklart har vi med dessa satsningar närt en förhoppning om att attrahera världsledande forskare som vill stanna i vårt land – forskare som kan hjälpa såväl som världen att hitta nya viktiga globala lösningar. Kunskap och kompetens är företeelser som måste ges utrymme att röra sig över nationsgränser men också ges förutsättningar att etablera sig genom att fokusera och blomstra. Det låter sig inte göras med överhängande hot om utvisning. Den nya utlänningslagen visar på okunskap om hur akademin fungerar liksom om värdet av akademisk kompetens. Det är också märkligt att den nya utlänningslagen infördes helt utan övergångsbestämmelser, vilket ytterligare försvårar för ovannämnda att kvalificera sig med de nya kraven. Självklart borde därför doktorander och forskare undantas från den nya utlänningslagen och i stället omfattas av de regler som motsvarar de som infördes . Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern samt regeringen att vidta för att förhindra att den nya utlänningslagen leder till att kompetenta utländska forskare som är verksamma vid svenska lärosäten eller forskningsinstitut utvisas?
fr · H91174 · 2021-09-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:74 Spårbarhet av fisk av (M) till Näringsminister (S) Huruvida det svenska spårbarhetssystemet av fisk är ändamålsenligt har diskuterats flitigt . Regeringen har bland annat därför gett Statskontoret i uppdrag att analysera detta. Denna utredning har presenterats. Statskontoret ser flera brister med dagens system, bland annat när det gäller hur företag drabbas. Det är ett känt problem som varken ansvarig myndighet eller regeringen har velat tillstå. Men Statskontoret konstaterar också att systemet inte kan säkerställa just spårbarheten av fisk. Statskontorets utredning signalerar ett underbetyg till det svenska spårbarhetssystemet, som heller inte har levt upp till viktiga principer som proportionalitet och konkurrensneutralitet för svenska företag jämfört med likvärdiga företag i . Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att det svenska spårbarhetssystemet ska garantera landets företag proportionalitet och konkurrensneutralitet jämfört med likvärdiga företag i ?
fr · H91175 · 2021-09-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:75 Smittspridning på äldreboenden av (M) till Socialminister (S) har lokalmedier rapporterat om smittutbrott på äldreboenden över hela landet. Endast varannan som jobbar inom i är fullt vaccinerad mot covid-19, visar siffror från . Smittspridningen på äldreboendena har ökat till de högsta nivåerna , och en bidragande orsak kan vara ovaccinerad personal. Trots att nu tar bort de ökat. Min fråga till socialminister är: Vilka åtgärder ämnar socialministern att vidta för att öka antalet vaccinerade bland personal inom hemtjänst och på äldreboenden?
fr · H91176 · 2021-09-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:76 Kreditgivares ansvar av (SD) till Statsrådet (MP) meddelade att man avser att förtydliga sin tolkning av kreditgivares ansvar vid långivning och kreditprövning. Syftet är att genom vägledning begränsa långivningen till dem som inte borde ha beviljats lån och att motverka problemen med överskuldsättning. Överskuldsättningen och den ökande skuldsumman är ett stort problem. Detta inte minst i gruppen unga personer, där en inte obetydlig andel av alla lån hamnar hos inkasso. Okontrollerad konsumtion på kredit leder till problem för både individen, samhället och borgenärer. Tillräckliga uppgifter ska tas in vid kreditprövning. Det gäller sysselsättning, inkomst, utgifter, skulder, eventuella borgensåtaganden och betalningsförmåga som den tänkte låntagaren har. förväntar sig att företagen följer råden. har myndigheter tidigare rapporterat om att det förekommer problem kring kreditprövning och att den inte alltid görs grundligt. menar att förtydligade råd inte räcker. Vi föreslår i ett nytt åtgärdspaket mot överskuldsättning att och allmänna råd om vad som bör kontrolleras kring konsumentkrediter ska bli tvingande. Detta för att kontrollerna ska bli verksamma. Utgångspunkten ligger i den senaste tidens debatt i ämnet överskuldsättning, där , och lyft upp problematik och behov. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att tillse att råd om kreditgivares ansvar ska gälla som regel, och hur kan detta i så fall införas?
fr · H9118 · 2021-09-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:8 dialog med kommunerna av (C) till Infrastrukturminister (S) När ska genomföra underhåll av exempelvis det statliga vägnätet på landsbygden är det oerhört viktigt att man för dialog med berörda kommuner så att planering och information kan ske på ett smidigt sätt. Det kan exempelvis röra sig om att man behöver stänga av en väg för broreparation eller om underhåll av en väg, och då är det viktigt att kommunerna får reda på detta så att till exempel skolskjutsar kan ta en annan väg och att kan planera om sina rutter. Detta drabbar ju självklart även företagaren som finns längs med sträckan. I ska en bro renoveras på mellan och , och vägen kommer att vara avstängd i . Detta kommer ske , och sedan kommer ytterligare en bro att renoveras på samma vägsträcka under 2022. När nu ska stänga av denna väg har information om det kommit i ett väldigt sent läge när skyltarna om att vägen stängs av redan kommit upp. Att det satsas på infrastruktur på landsbygden är ju en självklarhet om hela landet ska leva, men att inte för en dialog med berörda kommuner är helt oacceptabelt och får inte hända. I detta fall finns det inget att skylla på att man missat det. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att för dialog och kommunicerar med kommuner när vägar helt stängs av?
fr · H9119 · 2021-09-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:9 Åtgärder mot vardagsbrottslighet av (M) till Statsrådet (S) Tjuvarna filmades när de stal varor för 17 000 i en butik i . Företagaren vet vilka de är, var de bor och vilken bil de kör, skriver lokala medier i . Men polisen har inte tid att ta hand om hans anmälan. Detta trots att företagaren själv tagit reda på de misstänkta tjuvarnas namn, adress och personnummer. Detta väcker självklart en stor frustration hos företagaren som utsatts för brottet. Polisen konstaterar i samma artikel: ”Så här ser polisens vardag ut i hela . Det har varit sommar och halva styrkan har varit borta. Det tar innan vi är i kapp arbetsmässigt. Och när det skett ett våldsbrott behöver ett antal poliser som egentligen skulle ha gjort något annat ägna sig åt det. Har vi en skjutning i behöver vi inom regionen hjälpas åt och skicka resurser dit. Polisen gissar att det tar innan den förundersökningsledare som har hand om företagets stöldanmälan hinner hantera den.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i närtid så att även vardagsbrottslighet som stölder och snatterier prioriteras och kan upp av rättsväsendet?
frs · H8123437 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3437 av (SD) har frågat mig om på vilka omständigheter och fakta jag har baserat mitt uttalande i media om att det skulle kunna röra sig om tusentals, ja kanske tiotusen lokalanställda personer i som ska få hjälp och skydd i . Det uttalande som refererar till avser min kommentar på förslag om utskottsinitiativ. Förslaget gick ut på att skulle ge skydd åt alla som arbetat för under , inklusive deras familjer. hävdade att det bara skulle handla om 10-15 tolkar, men jag påpekade att det i själva verket skulle röra sig om en mycket större grupp. Det var alltså förslag på utskottsinitiativ som låg till grund för min kommentar.