ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122002 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1999 av (SD) Pandemihanteringen, 2020/21:2002 av (SD) Socialministerns ställningstagande om munskyddfråga och 2020/21:2018 Ställningstagande i fråga om användning av munskydd av (SD) har frågat mig om jag kan förklara mina uttalanden, som enligt frågeställaren till synes skiljer sig avsevärt från tidigare uttalanden, och vilket ställningstagande jag egentligen gjort när det gäller användningen av munskydd. har frågat mig när , före pressträffen , jag hävdat att munskydd ska användas bland allmänheten om detta varit en rekommendation från regeringens sida. har frågat mig hur jag motiverar att olika uppgifter lämnats, och vad som är mitt ställningstagande ifråga om användningen av munskydd. Munskydd är ingen politisk fråga. Rätt använt bedömer att munskydd är ett komplement till de effektivaste och grundläggande smittskyddsåtgärderna: stanna hemma vid minsta förkylningssymptom, tvätta händerna noga och ofta, hålla avstånd till andra människor, endast umgås med den närmsta mindre kretsen, arbeta hemifrån om möjligt och undvika platser där trängsel kan uppstå. Munskydd ska således användas och behandlas som den skyddsutrustning de är och användas i de miljöer och sammanhang som eller smittskyddsläkare rekommenderar det.
frs · H8122003 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2003 av (M) Elenergi från och fråga 2020/21:2031 av (M) Konsekvenser av fossilfri ståltillverkning i norra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att elområde 3 och 4 för tillgång till tillräckligt stabil energi som den kraftiga industriutbyggnaden i fortskrider. har frågat mig vilka konsekvenser jag ser av att de nya mycket elintensiva projekten i norr får för tillgång av el, och om jag vidtar några åtgärder. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Jag vill börja med att förtydliga att andelen elproduktion från vattenkraften inte minskar som framhåller. var elproduktionen från vattenkraft högre än , 2017, 2018 och sett till andel av den totala elproduktionen har den legat relativt stabilt under de . pågår omfattande investeringar i vindkraft i norra som bidrar till att möta det ökade elbehovet inom industrin. Vad gäller möjlighet att även tillgodose elbehoven i så ser jag flera lösningar på det, framförallt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. Vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid. Jag vill även lyfta arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som har påbörjats. Strategin kommer att ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i hela energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. I arbetet kommer det ökade elbehov som elektrifiering av industrin medför att beaktas. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering.
frs · H8122009 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1970 av (M) placering i den globala gruvrankningen, fråga 2020/21:1972 av (M) rankning som gruvnation, fråga 2020/21:2009 av (M) som gruvnation, samt fråga 2020/21:2061 av (SD) ställning som gruvnation. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av att störtdyker i den årliga internationella gruvrankningen, har frågat mig vad jag avser att göra för att återigen ska bli en attraktiv gruvnation för ökade investeringar och fler jobb i , har frågat mig vad jag avser att göra för att lyfta som gruvnation och har frågat mig hur regeringen ser på att förtroendet för som gruvnation försämras i en internationell jämförelse, och vilka initiativ avser regeringen att ta i syfte att göra till ett mer intressant land att bedriva gruvbrytning i. Svensk gruv- och mineralnäring har betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av samt metall viktiga för en grön omställning. producerade bland annat av all järnmalm, av allt guld och av all koppar inom EU 2019. har också en stark prospekteringspotential för innovationskritiska och metaller, såsom grafit, sällsynta jordartsmetaller, litium, kobolt, vanadin, och tellur. Gruvdrift har omfattande påverkan på närmiljön varför en genomgående miljöprövning är viktigt. ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller innovationsdriven och hållbar utveckling, samt en föregångare för en miljömässigt hållbar gruvnäring och avfallshantering. globala rankning i förhållande till enskilda policyområden i ger en mer nyanserad bild vad gäller områden såsom rättssystem, socioekonomisk utveckling, handelsbarriärer, politisk stabilitet, lättillgänglig och kompetent arbetskraft, samt den allmänna inställningen till gruvinvesteringar. Vid en liknande undersökning av Intelligence, deras World Risk Report ger en placering på 10:e plats bland 111 jurisdiktioner globalt. Bland EU:s medlemsstater är , , och de främsta länderna när det gäller Investment Attractiveness Index, vilket framgår av både och kommissionens tillkommande Raw Materials Scoreboard 2020. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen. Regeringen har tillsatt en utredning för att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska bland annat fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har också gett , länsstyrelserna och i uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8122011 · 2021-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2011 av (SD) Sjöfartens konkurrenskraft har frågat mig vad regeringen avser att göra för att öka den miljövänliga svenska sjöfartens konkurrenskraft såväl nationellt som internationellt. Sjöfarten har för regeringen en viktig roll att spela för ett hållbart transportsystem. Det är regeringens ambition att fler långväga godstransporter flyttas över från lastbil till sjöfart och järnväg. Regeringen har också vidtagit flera åtgärder för att stärka sjöfartens konkurrenskraft såsom införandet av ett ekobonussystem, tillsättandet av en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart samt tredubblat investeringarna i farleder för att få både säkrare och förbättrad kapacitet. Ett annat exempel är att regeringen uppdrog åt att verka för ett utökat och breddat stöd till forskning och innovation på sjöfartsområdet. avsätts på satsningar inom sjöfartsforskning där bland annat miljöförbättringsåtgärder kan ingå. Den pågående pandemin har påverkat ekonomi negativt och för att förbättra förutsättningarna för verksamhet och dess finansiering fick verket ett kapitalskott på . Regeringen har, för att svensk sjöfart ska stå sig stark efter pandemin, utöver de generella stöden som även omfattar sjöfartsnäringen också beslutat om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för att stödja branschen. Regeringen har även i regleringsbrev för såväl 2020 som 2021 möjliggjort för myndigheten att öka miljöincitamentet i farledsavgiften utan att det omfattas av begränsningen av hur mycket farledsavgiften kan höjas. Syftet är att uppnå klimatstyrande effekter i verkets avgiftssystem.
frs · H8122012 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2012 av (SD) Digitala angrepp har frågat energi- och digitaliseringsministern hur regeringen arbetar för att säkerställa att landets vitala funktioner skyddas mot olika former av it-relaterad brottslighet och digitala attacker. Frågan har överlämnats till mig. I den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213) betonar regeringen vikten av att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta. I arbetet med att genomföra strategin har en mängd åtgärder vidtagits för att utveckla brottsbekämpningen och för att säkerställa skyddet mot digitala attacker. När det gäller brottsbekämpning har bland annat nya regler om datalagring trätt i kraft . Regeringen arbetar också aktivt inom EU eftersom det internationella samarbetet behöver förstärkas mot bakgrund av it-brottslighetens gränsöverskridande karaktär. Regeringen har uppdragit åt sju myndigheter som har ett särskilt ansvar för samhällets informationssäkerhet (, , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , och Säkerhetspolisen) att ta fram en samlad handlingsplan för dessa myndigheters arbete inom sina respektive ansvarsområden utifrån målen i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet. beslutade regeringen om ett uppdrag till , Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Centret ska bidra till att göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhot och effektivt stödja både offentliga aktörer och näringsliv. De grundläggande lagkraven på digital säkerhet härrör från EU-direktiv. antogs direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet). Direktivet implementerades i svensk lag och den svenska NIS-regleringen innebär krav på informationssäkerhet och incidentrapportering för leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster. Regeringen arbetar med genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation, som också innehåller utvidgade krav på operatörer att vidta säkerhetsåtgärder och rapportera säkerhetsincidenter. Vidare har regeringen även uppdragit åt MSB att ta fram en struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen och att genomföra riktade utbildningsinsatser för att höja nivån på informationssäkerhetsarbetet.
frs · H8122013 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2013 av (M) totalförsvar och livsmedelsförsörjningen har frågat försvarsminister vilka åtgärder ministern avser att vidta för att öka vår inhemska livsmedelsproduktion i syfte att stärka totalförsvar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. behöver ha en god försörjningsförmåga av livsmedel och regeringen ser att det är en prioriterad fråga. Den nationella livsmedelsstrategin syftar till hållbara och konkurrenskraftiga företag inom jordbruket, fiskerinäringarna och livsmedelsproduktion som kan öka den svenska produktionen och därmed också bidra till en hög svensk marknadsandel. Att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket är en viktig punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. En del i detta arbete är att regeringen fattade beslut om ytterligare en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram , dessutom gjordes ytterligare satsningar på totalt . I budgetpropositionen tillfördes ytterligare 2021–2023 för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin. De föreslagna åtgärderna utgör tillsammans en handlingsplan del 3. Handlingsplanerna utgör tillsammans viktiga steg för att stärka konkurrenskraften och öka lönsamheten. Regeringen har också beslutat om en proposition Totalförsvaret 2021–2025 där regeringen närmare beskriver en inriktning för bl.a. uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap inom det civila försvaret. Detta är ett långsiktigt arbete där livsmedelskedjans alla aktörer blir viktiga. Med en svensk konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i grunden kan en livsmedelsberedskap byggas upp. För livsmedelsförsörjningen innebär satsningen på civilt försvar i budgetpropositionen 2021 en start på uppbyggnaden av en nationell livsmedelsberedskap. Regeringen avsätter för området livsmedel och dricksvatten inom ramen för civilt försvar. –2023 satsas respektive . Inledningsvis behöver omfattande analys- och utredningsarbete genomföras för att livsmedelsberedskapen ska kunna dimensioneras och byggas upp på ett ändamålsenligt sätt. Ett lands livsmedelsförsörjning tryggas av en inhemsk produktion såväl som import. Dagens livsmedelsförsörjningssystem är globalt med många aktörer i olika branscher. Satsningarna inom ramen för livsmedelsstrategin är viktiga för vår försörjningsförmåga. Genom satsningar på allt från forskning, livsmedelsexport och ökad hållbarhet i produktionskedjan skapar vi konkurrenskraft, jobb och tillväxt i hela landet, som vi kan bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning.
frs · H8122014 · 2021-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2014 av (M) Skydd av våra lärare har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för att skolpersonal inte omfattas av de ökade rekommendationerna om att använda munskydd, och hur jag avser att agera för att pedagoger och annan skolpersonal inte ska löpa större smittorisk än andra grupper. Munskydd är främst en fråga för smittskyddet. har därför tagit ställning till under vilka omständigheter användning av munskydd även utanför vård och omsorg kan vara av värde. Myndigheten anger att sådana situationer kan uppstå i vissa miljöer där nära kontakter äger rum mellan personer, exempelvis i kollektivtrafiken och på vissa arbetsplatser. Den framhåller vidare att dessa situationer bör identifieras av alla berörda verksamheter och arbetstagare gemensamt, och att rutiner för användning av munskydd bör tas fram utifrån bedömt behov. Jag vill i sammanhanget nämna att tagit fram vägledning där det framgår att arbetsgivare ska begränsa risken för smitta genom gemensamma skyddsåtgärder, såsom tekniska åtgärder eller förändring av hur arbetet är organiserat. Om det, efter att sådana åtgärder vidtagits, fortfarande finns risk för smitta ska personlig skyddsutrustning användas. Vilka skyddsåtgärder som behövs och vilken typ av personlig skyddsutrustning som ska användas i respektive arbetssituation klargörs genom det lokala arbetsmiljöarbetet. I klartext innebär detta att det är arbetsgivarens ansvar att tillhandahålla skyddsutrustning om det på andra sätt inte går att undanröja riskerna för smitta på arbetsplatsen. Det är en bra och effektiv ordning att beslut av detta slag tas av dem som vet mest om förhållanden som råder på en arbetsplats, t.ex. i skolan, i god dialog med skyddsombud. Regeringen har lättat på olika regler för att göra det möjligt för skolans huvudmän att hantera en mycket svår situation. Vi ser att huvudmän, rektorer och lärare anpassar verksamheten efter gällande rekommendationer, men om det skulle behövas är regeringen beredd att fatta ytterligare beslut.
frs · H8122015 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2015 av (SD) Plaståtervinning har frågat mig hur jag ser på att mängden insamlade återvunna plastbärkassar minskat, att tvätt och granulering av återvunnen plast sker i och samt vad jag avser att göra för att verka för att stimulera etablering av företag i som bidrar till en ökad plaståtervinning, exempelvis företag som sköter tvätt och granulering. är avfallshierarkin införd i för att reglera i vilken ordning avfallsinnehavare ska hantera sitt avfall för att öka resurseffektiviteten. Avfallshierarkin innebär förenklat att avfall i första hand ska förebyggas och om det uppstår ska det behandlas på det sätt som bäst skyddar människors hälsa och miljön som helhet. Skatten på plastbärkassar bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna och gäller . Skatten är en del av regeringens arbete för att uppnå miljömål och EU:s förbrukningsmål för plastbärkassar. Skatten på plastbärkassar har medfört att förbrukningen av plastbärkassar har minskat och således har inte heller lika mycket avfall från plastbärkassar uppstått, vilket är väl i linje med avfallshierarkin om att avfall i första hand ska förbyggas. Regeringen har i budgeten för gjort stora satsningar på den gröna omställningen som bland annat innebär att industriklivet och klimatklivet förstärks samt att industriklivet breddats för att kunna omfatta även återvinningsanläggningar. har beviljat medel genom klimatklivet till satsningar för industrin som syftar till att bygga ut möjligheten för tvätt och granulering av plastavfall för återvinning. Utöver de budgetära satsningar som regeringen gör för att främja återvinning gav regeringen i uppdrag att bland annat föreslå åtgärder för att materialåtervinningen av plast i giftfria kretslopp ska öka i . I detta ingår särskilt att föreslå åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kemisk återvinning av plast i . ska rapportera förslagen .
frs · H8122016 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2016 av (SD) Techjättarna, fråga 2020/21:2022 av (SD) Mötet med techjättarna och fråga 2020/21:2089 av (SD) Möte med techjättarna har frågat mig om jag avser att bjuda in den politiska oppositionen till mötet med techjättarna, samt om jag vid detta möte även avser att ta upp frågan om techjättars censur av lagligt politiskt innehåll i , som publiceras i enlighet med svensk yttrandefrihet. har vidare frågat mig om jag ser någon motsättning mellan å ena sidan demokrati, yttrandefrihet och fri åsiktsbildning och å andra sidan vital informationsinfrastruktur som sköts av privata företag som reglerar yttrandefrihetens gränser autonomt från svensk lag. Jag besvarar frågorna samlat. Som jag nämnde i utrikesdeklarationen i avser detta en inbjudan från regeringen till dialog med plattformsföretagen om demokrati på internet. Jag kommer stå värd tillsammans med statsråden och . Vi förstår att det finns ett stort intresse för frågorna och hoppas att alla som är intresserade ska kunna lyssna in på samtalet. Dialogen är tänkt att fokusera på hur vi tillsammans med företagen och civilsamhället kan stärka demokratin och värna mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefriheten, på internet. I övrigt vill jag hänvisa till mitt svar på fråga 2020/21:1732.
frs · H8122017 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2017 av (SD) Språkbruket i plenisalen har frågat mig om jag avser att se över det språkbruk som jag använder i min tjänsteutövning. Frågan är ställd mot bakgrund av att jag i samband med en interpellationsdebatt konstaterade att två av interpellanterna, däribland , inte deltog i debatten. Enligt deltog han inte då han hade förkylningssymptom. Det är bra att följer rekommendationer med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Jag kan dock konstatera att jag varken från interpellanterna eller på annat sätt fått något meddelande om att interpellanterna avsåg att utebli. Inte heller återtogs interpellationerna. När statsråd får förhinder skickas meddelanden om detta alltid från . Detta eftersom det underlättar planeringen för samtliga inblandade men inte minst handlar det om att visa omsorg och respekt för riksdagsledamöternas tid. Jag har utgått från att samma respekt och omsorg visas för statsrådens tid.
frs · H8122018 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1999 av (SD) Pandemihanteringen, 2020/21:2002 av (SD) Socialministerns ställningstagande om munskyddfråga och 2020/21:2018 Ställningstagande i fråga om användning av munskydd av (SD) har frågat mig om jag kan förklara mina uttalanden, som enligt frågeställaren till synes skiljer sig avsevärt från tidigare uttalanden, och vilket ställningstagande jag egentligen gjort när det gäller användningen av munskydd. har frågat mig när , före pressträffen , jag hävdat att munskydd ska användas bland allmänheten om detta varit en rekommendation från regeringens sida. har frågat mig hur jag motiverar att olika uppgifter lämnats, och vad som är mitt ställningstagande ifråga om användningen av munskydd. Munskydd är ingen politisk fråga. Rätt använt bedömer att munskydd är ett komplement till de effektivaste och grundläggande smittskyddsåtgärderna: stanna hemma vid minsta förkylningssymptom, tvätta händerna noga och ofta, hålla avstånd till andra människor, endast umgås med den närmsta mindre kretsen, arbeta hemifrån om möjligt och undvika platser där trängsel kan uppstå. Munskydd ska således användas och behandlas som den skyddsutrustning de är och användas i de miljöer och sammanhang som eller smittskyddsläkare rekommenderar det.
frs · H8122019 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2019 av Kopparklint (M) Opartisk medicinsk bedömning för försäkringstagare Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att försäkringstagare i större utsträckning kan få en mer opartisk medicinsk bedömning som inte har någon koppling till försäkringsbolag eller beroendeställning. I svar på riksdagsfrågorna 2020/21:643 och 2020/21:1935 redogörs för den stora mängd utredningar och rapporter som har gjorts när det gäller bl.a. försäkringsföretagens medicinska bedömningar. Bland de skäl mot ett statligt tillsynsansvar som lyfts fram i dessa utredningar nämns bl.a. att staten genom ett tillsynsansvar som omfattar försäkringsbolagens medicinska rådgivare indirekt skulle få inflytande över den privata skaderegleringen (prop. 2009/10:210 s. 170). I frågesvaren redogörs också för de åtgärder som försäkringsbranschen vidtagit för att höja förtroendet för branschens skadereglering. Som redogörs för i svaret till riksdagsfrågan 2020/21:1935 utövar tillsyn över försäkringsföretagens skadereglering, som liksom företagens övriga verksamhet ska följa god försäkringssed. tillsynsverksamhet utvärderas fortlöpande av regeringen. bedöms dock att det inte finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av försäkringsföretagens skadereglering.