ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911141 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:141 Avverkning av skyddsvärda skogsområden av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Att bevara de kvarvarande skogarna i som har höga naturvärden är avgörande för att vi ska bromsa utarmningen av biologisk mångfald och nå vårt miljömål Levande skogar. Trots detta fortsätter skyddsvärda skogar att avverkas. har i under ett flertal år lyft behovet av lagstiftning som stoppar denna oacceptabla förlust av livsmiljöer för djur och växter. Om ska bevara någon som helst trovärdighet inom den globala naturvården och för att våra miljömål ska nås krävs omedelbara åtgärder för att stoppa dessa avverkningar. Regeringen har, vilket välkomnar, kraftigt höjt anslagen för att skydda mer skog i budgetpropositionen . Ökade anslag för att skydda mer skog är nödvändigt men förhindrar inte att unika skogar fortsätter att avverkas. DN kunde avslöja att ett internt pm på om avverkningsanmälda värdekärnor bedömer att risken är stor att vi får stora förluster av värdekärnor som har ett utpekat ansvar att skydda. I samma pm konstateras vidare att förluster av värdekärnor pågår nu och att det brådskar att hitta en lösning. anser att rådande situation för våra värdefulla skogar är oacceptabel. Miljö- och klimatminster Per har i det pågående arbetet inom FN:s konvention om biologisk mångfald konstaterat att det är ”vår skyldighet att göra något åt denna ödesfråga”. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta åtgärder som förhindrar att skogar med höga naturvärden avverkas?
fr · H911142 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:142 Ungas politiska deltagande av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ett av regeringens ungdomspolitiska mål är att unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Detta bygger dels på att unga ska ges möjlighet att göra sig hörda i olika politiska sammanhang och demokratiska processer, dels på att de ska ha reella möjligheter att påverka och delta i politiska beslut. Unga väljare mellan utgör omkring en femtedel av de röstberättigade. Detta återspeglas dock inte sett till vilka som de facto nomineras och sedan väljs in i de olika politiska församlingarna. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors rapport 2021 konstaterar att andelen unga som nominerades till allmänna val 2018 var i riksdagsvalet och i valen till landstings- och kommunfullmäktige. Det var en minskning av andelen unga som blev valda på samtliga nivåer. av de valda ledamöterna i kommunfullmäktige var 18–, som denna åldersgrupp utgjorde av de röstberättigade. Att unga är underrepresenterade i de politiska beslutsprocesserna får den uppenbara konsekvensen att de i lägre utsträckning får vara med och bestämma över samhällsutvecklingen, vilket är i strid med regeringens egen målsättning. Det bör också anses särskilt bekymmersamt då unga i många fall är de som i högst utsträckning kommer att drabbas av de beslut som fattas, eftersom unga ofrånkomligen kommer att få ta över det samhälle politikerna skapar åt dem. Med anledning av ovanstående problembeskrivning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Delar ministern och regeringen ovan nämnda problembeskrivning av ungas underrepresentation, och vad ämnar ministern och regeringen i så fall göra för att främja ett ökat deltagande bland unga i de politiska församlingarna?
fr · H911143 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:143 Miljöskatternas påverkan på de offentliga finanserna av (SD) till Finansminister (S) I skrivelse 2020/21:167 ger regeringen sin syn på de rekommendationer som lämnat med anledning av myndighetens granskning av miljöskatterna och de skatteintäkter som dessa genererar. En av rekommendationerna som myndigheten ger är att metoden för att beräkna skatteintäkter på lång sikt bör utvecklas så att den bättre fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet. De skriver att regeringens beräkningar riskerar att överskatta de årliga skatteintäkterna och att det i sådana fall innebär att ”ges en felaktig bild av hållbarheten i de offentliga finanserna”. anger vidare att ”det därmed finns en risk för att säkerhetsmarginalen i regeringens hållbarhetsbedömning minskar”. Regeringen verkar ta lätt på denna allvarliga kritik och anför – tvärtemot – att överskattningen av skatteintäkterna inte är så allvarlig att man behöver oroa sig över finanspolitikens hållbarhet. Regeringen bestrider med andra ord en myndighet vars hela existensberättigande bygger på att identifiera risker och komma med förslag på åtgärder. Jag vill därför fråga finansminister följande: Ser ministern någon risk med den gröna skatteväxlingen för de offentliga finanserna, och varför presenteras inte några konsekvensanalyser av riskerna med den gröna skatteväxlingen på kort sikt?
fr · H911144 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:144 Taxonomin och kärnkraften av (SD) till Statsrådet (MP) Den agerar passivt till skillnad från flera EU-länder, med i spetsen, som försöker få att klassa kärnkraft som hållbar i taxonomin. Detta sker som kärnkraften står för en betydande andel av elproduktion. Vidare bör och rimligen förlita sig mindre på kol och gas och i stället öka investeringarna i fossilfri elproduktion såsom framtidens kärnkraft – detta inte minst för att klara klimatomställningen och den accelererande elektrifieringen. Som svar på en ställd fråga från om varför inte engagerat sig för att klassa kärnkraft som hållbar i taxonomin svarade energiminister : "Vi anser att kärnkraften behövs i klimatomställningen, men vi kunde inte ställa oss bakom vissa formuleringar i brevet, till exempel att kärnkraften är säker och prisvärd." Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta andra åtgärder, än via det initiativ som har initierat, för att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin, och i så fall vilka åtgärder?
fr · H911145 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:145 Regelfusk av (SD) till Utbildningsminister (S) Fusk i skolan är strängt förbjudet. Om det sker vid en högre instans kan fusk vid prov exempelvis leda till att man helt stängs av från utbildningen. Det är inte så konstigt; betygen ska som bekant visa hur man kunskapsmässigt ligger till i ett visst ämne, och exempelvis en yrkesexamen ska vara ett bevis för att man är lämpad att utföra ett visst yrke då man har de kvalifikationer som krävs. Mot bakgrund av detta var det därför tämligen bisarrt att se hur regeringen ertappades med ett omfattande fusk i samband med den senaste Pisastudien, genom att exkludera en stor mängd lågpresterande utrikes födda elever. Regelbrottet var som bekant ett svek mot såväl skolväsendet och enskilda elever som det internationella samfundet. , som gjort en kritisk Pisagranskning där man konstaterat de uppenbara regelbrotten, kritiserade regeringen för att inte ha gjort några seriösa ansträngningar att undersöka felen. Utbildningsminister sa då att man, till följd av fusket, skulle få luta sig mer mot andra internationella skolstudier för att utvärdera kunskapsläget. har det dock framkommit att fusket inte stannat vid . Det finns allvarliga brister där man uteslutit utrikes födda även i Pirls, som är den enda studien utöver som mäter läsförståelse, enligt en granskning av tidningen . Pirls råkar dessutom vara en av de två undersökningar som utbildningsministern menade att man skulle luta sig mer mot. Det som framkommit tyder alltmer på att man systematiskt gömmer undan brister i de här studierna. På så sätt kan man låtsas som om utvecklingen är avsevärt mycket bättre än vad den de facto är. Förtroendet för såväl regeringen som helhet som utbildningsministern är allvarligt skadat. Utbildningsminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Hur ser ministern på de uppgifter som framkommit, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dels säkerställa att regelfusk vid dessa mätningar inte sker igen och dels öka vetskapen om utrikes födda elevers kunskapsläge?
fr · H911146 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:146 Nationella trygghetsundersökningen 2021 av (SD) till Statsrådet (MP) publicerades upplaga av Nationella trygghetsundersökningen. I kapitlet som berör ”otrygghet och oro för brott” går att läsa att otryggheten fortsatt är på höga nivåer bland framför allt kvinnor. I åldersgruppen 20–är det av kvinnorna som uppger att de känner sig otrygga vid utevistelse sena kvällar. I samma åldersgrupp, samt i åldersgruppen 16–19, uppger att de är oroliga för att utsättas för våldtäkt eller andra sexuella angrepp. Detta får anses vara oroväckande höga siffror, som därtill verkar vara bestående . All otrygghet är problematisk och bör motarbetas, men när otryggheten drabbar det ena könet oproportionerligt mycket finns det anledning att betrakta frågan ur ett jämställdhetsperspektiv. Att kvinnor i allmänhet, och unga kvinnor i synnerhet, upplever en betydligt större otrygghet än befolkningen i övrigt kan inte anses acceptabelt. Särskilt inte då detta skapar olika förutsättningar för kvinnor respektive män att röra sig ute på samma villkor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att vidta några särskilda åtgärder för att minska otryggheten bland framför allt unga kvinnor, och i så fall vilka, och avser statsrådet och regeringen att i högre utsträckning lyfta frågan om otrygghet i det fortlöpande arbetet på jämställdhetsområdet?
fr · H911147 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:147 Villkoren för utländska forskare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) av landets doktorander och av alla med meriteringsanställning kommer från andra länder. riskerar den nya utlänningslagen, som började gälla , att göra så att denna kompetens försvinner. Detta beror på att den nya lagen med dess krav försvårar för flera tusen utländska forskare, doktorander och postdoktorala forskare med stipendiefinansering att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd. Det här kan leda till en helt omotiverad kompetensflykt som också förstör goda rykte som internationell kunskaps- och forskningsnation. Den nya lagen motverkar dessutom effekten av de stora resurser som vi har satsat på internationellt ledande forskningsinfrastruktur såsom , ESS, etc. Självklart har vi med dessa satsningar närt en förhoppning om att attrahera världsledande forskare som vill stanna i vårt land – forskare som kan hjälpa såväl som världen till nya viktiga globala lösningar. Kunskap och kompetens är företeelser som måste ges utrymme att röra sig över nationsgränser men också ges förutsättningar att etablera sig i ett land för att få sin forskning att blomstra. Det låter sig svårligen göras med temporära uppehållstillstånd. Den nya utlänningslagen visar på okunskap om hur akademin fungerar liksom om värdet av akademisk kompetens. Det är också märkligt att den nya utlänningslagen infördes helt utan övergångsbestämmelser, vilket ytterligare försvårar för ovannämnda att kvalificera sig med de nya kraven. Självklart borde därför doktorander och forskare undantas från den nya utlänningslagen och i stället omfattas av de regler som motsvarar de som infördes . Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att utländska forskare som är verksamma vid svenska lärosäten eller forskningsinstitut ska känna trygghet i att det finns reella förutsättningar för dem att stanna kvar och verka i ?
fr · H911148 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:148 Bredband och telefoni i hela landet av (V) till Statsrådet (S) Under pandemin har det blivit än mer uppenbart att en god bredbandsuppkoppling och telefontäckning är grundläggande behov för människor i hela . Grupper av arbetstagare hade förmånen att kunna arbeta hemifrån – om de hade tillgång till uppkoppling och telefoni – vilket gjorde att resandet och därmed utsläppen minskade betydligt mer än under något annat år. Bra bredband ger också en högre tillgänglighet till många samhällstjänster och service. har antagit mål för mobiltäckning och bredbandsutbyggnad i landet. PTS rapport visar att målen kommer att vara svåra att nå , delvis på grund av bristande finansiering. som bredbandsutbyggnaden har avstannat när privata bolag inte längre tjänar tillräckligt på den och mobiltäckningen i många delar av landet är högst undermålig klipps kopparnätet av på många platser i innan alternativ finns tillgängliga, vilket lämnar hushåll utan möjlighet till kommunikation. Problemen förbättras inte av att bolag, inklusive som åtminstone till viss del är statligt ägt, bryter avtal om fiberutbyggnad eller drar ut längre än vad som kan anses vara rimligt. Det är högst ineffektivt att olika bolag bygger ut fiber i samma område. Digitaliseringen och tillgången till ett stabilt och snabbt internet är grundläggande för hela landet, bland annat för att möjliggöra minskade transporter och därmed minskade utsläpp, inte minst på landsbygden där det dessutom ofta är avsevärda avstånd till olika samhällstjänster som centraliseras allt mer. Olika lösningar har föreslagits för att uppnå målen. Det gäller både finansiering och regler, såsom avskaffande av lokaliseringsprincipen. Det går också att tänka sig att det offentliga bygger ut de sista delarna som ”marknaden” inte förmår. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att se till att bredband och telefoni fungerar jämlikt för alla invånare?
fr · H911149 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:149 Antisemitismen i av (SD) till Statsrådet (S) Förintelsen är en av världshistoriens vidrigaste företeelser, och att vi minns och fortsätter att berätta om dessa händelser är därför oerhört viktigt. För många av oss har också kunskapen om dessa brott haft en stor påverkan då det kanske bidragit till politiskt engagemang i syfte att förhindra att något liknande någonsin händer igen. Det är därför glädjande att och , under ledorden ”Remember – React”, arrangerar en minneskonferens om Förintelsen som i skrivande stund äger rum och (den 13–). På plats ser vi bland annat statsminister och ett antal överlevare från Förintelsen, och säkerhetspådraget är därför oerhört stort. Faktum är att det till och med har beskrivits som det största säkerhetsarrangemanget någonsin i staden, då man har svetsat fast brunnslock, spärrat av vägar, stationerat ut krypskyttar, stängt av kollektivtrafik och kommenderat dit av poliskår (2 200 poliser). Att detta säkerhetspådrag behövs är ett sorgligt tecken på ett fullständigt misslyckande i kampen mot antisemitism – då i synnerhet i , som varit socialdemokratiskt styrt under 94 av . När allt fler judar flyr ser vi dessutom att Socialdemokraternas politik snarare har tenderat förvärra problemen med antisemitism. Statsrådet önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Vilken roll menar statsrådet att politiken har för den ökande antisemitismen i exempelvis , och vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta med anledning av det som har framförts?
fr · H911150 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:150 Ersättning till nämndemän av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ersättningen till nämndemän har varit föremål för kritik. är nivån på arvodet före skatt per dag. I SOU 2013:49 föreslogs det en dubblering av arvodet där det för tjänstgöring under högst inklusive pauser ska betalas halvdagsersättning () och att heldagsersättning () ska utgå för tjänstgöring överstigande . Med tanke på att nämndemän gör ett viktigt jobb och fattar beslut med samma tyngd och inflytande som en juristdomare är det inte oskäligt att de får rimligare villkor. Det är svårt att rekrytera nämndemän med olika bakgrund och erfarenhet. En höjning av arvodet skulle bidra till att underlätta rekryteringen. I annat fall riskerar bristen på nämndemän att urholka rättssystemet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att nämndemäns ersättning ska spegla ansvaret i deras uppdrag?
fr · H911151 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:151 Föryngringen av fiskekåren av (KD) till Näringsminister (S) I Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, mål 14 av 17: Hav och resurser, anges under delmål 14.B vikten av att säkerställa tillträde till småskaliga icke-industriella fiskare till resurser och marknader. För Havs- och vattenmyndigheten, HaV, ingår mål 14 bland de hållbarhetsmål som myndigheten arbetar med och redovisar för regeringen. Genom föreskrifter och handläggning av ärenden om fiskelicenser och särskilda tillstånd syftar HaV att ”styra uttag av fångst och effekt för att hålla beslutade ramar. I huvudsak sker det genom licensiering samt kvot- och effektförvaltning på nationell nivå och fartygsnivå”. Med licensieringen begränsar HaV tillträdet till fiske i våra vatten. Försiktighetsprincipen är vägledande, i synnerhet för okvoterade arter. För de utfärdade licenserna beaktas emellertid inte alls hur många som står för aktivt fiske. Det går som aspirerande fiskare att söka licens per art för att på så sätt fiska efter den art som är mest förekommande och rimligast att fiska. Via brev och möten med unga fiskare möter jag som riksdagsledamot återkommande berättelser om avslag på avslag. Varje handläggningstid är och innebär en hel del arbete för den sökande. En frustrerande bild för en ung fiskare som mottar alla avslag är att konstatera att de befintligt utfärdade licenserna inte nyttjas. De innehas av äldre fiskare vars tid och ork kanske inte är likvärdig. När fiskeflottan inte föryngras uteblir den förädling och det entreprenörskap som annars präglar nya aktörer. urholkas även yrkeskåren som helhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur tänker ministern verka för att Havs- och vattenmyndigheten främjar ett föryngrande av vår fiskekår?
fr · H911152 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:152 Insatser för att stärka turismen efter pandemins negativa effekter av (SD) till Näringsminister (S) Turismen och besöksnäringen är viktig för . Besöksnäringen har, om den ges rätt förutsättningar, stor potential att bli en för landet viktig tillväxtbransch. Dessvärre tillhör de branscher som är beroende av hitrest turism de som drabbats hårdast av coronapandemins negativa ekonomiska effekter. Turismen minskade jämfört med året innan. Detta primärt som en konsekvens av utebliven utländsk turism till följd av stängda gränser. Konsekvenserna är tydliga. En ny rapport från pekar på minskad sysselsättning och därmed också ett minskat bidrag till samhällsekonomin. bekräftar nu det som flera av besöksnäringens företrädare har framfört under . har med anledning av detta gjort väsentliga budgetsatsningar på Visit för att stärka dem i uppdraget att marknadsföra internationellt och därmed bidra till att förmå fler till att turista här. Vi noterar att regeringen i sin budgetproposition inte har gjort samma prioritering utan valt att inte avsätta lika mycket medel för att marknadsföra som turistnation. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : På vilka sätt avser ministern att verka för stärkta förutsättningar för svensk besöksnäring och stimulans till ökad utländsk turism?
fr · H911153 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:153 Bygget av Händelöleden av (M) till Infrastrukturminister (S) breddades och fördjupades farleden in till hamn på Händelö. invigdes en utbyggnad av den så kallade Pampushamnen med en ny containerhamn och kombiterminal. Detta gör att hamn ses som en av landets till ytan större och modernare hamnar, som också är av stor betydelse för andra viktiga logistiknoder såsom och . Hamnen är också klassad som riksintresse av (TRV 2013/10669). För att de kommunala och statliga investeringarna i hamnen ska kunna effektiviseras fullt ut krävs dock hållbara möjligheter för att frakta gods till och från hamnen, såväl det som transporteras på järnväg som det som går på väg. och kommunen har därför kommit överens om att förutom satsningen på järnvägsförbindelsen till , den så kallade Kardonbanan, även satsa på hållbara vägförbindelser. passerar nämligen tung godstrafik rakt igenom centrala , vilket infrastrukturen inte är dimensionerad för. Kommunen har därför nu förbundit sig att fullfölja sitt löfte gentemot genom att bygga Johannisborgsförbindelsen, som del i överenskommelsen, att färdigställa Händelöleden, inte har prioriterats i förslaget till den nationella infrastrukturplanen. Detta måste åtgärdas. Energy är ett av företagen som är berörda av problematiken. Företaget, som har 3 500 anställda i , är världsledande på turbiner, och exporterar av sin produktion till framför allt länder utanför EU. Deras transporter är extremt skrymmande och tunga men måste transporteras genom för att nå hamnen. Det är inte hållbart. På regeringens hemsida står det följande att läsa om direktiven till den nya nationella infrastrukturplanen: ”Infrastruktursatsningarna i den trafikslagsövergripande planen bidrar till en omställning till ett fossilfritt välfärdsland, ett som håller ihop, ett ökat bostadsbyggande och förbättrade förutsättningar för näringslivet.” Trafikslagsövergripande och förbättrade förutsättningar för näringslivet är viktiga nyckelord i det här sammanhanget. Därför måste också infria sin del av överenskommelsen med . Det vill säga att bygga den så kallade Händelöleden mellan E4/E22 och till riksintresset hamn. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i den fortsatta åtgärdsplaneringen då det gäller Händelöleden?
fr · H911154 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:154 Utvecklade och bredare finansieringsformer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Stora delar av kultursektorn är i behov av extern finansiering. sker detta huvudsakligen via skattemedel och i vissa fall genom avgifter som tas ut av de som konsumerar kulturen. I är samtliga partier överens om att vi ska ha en blommande och växande kultursektor. Dock kan vi konstatera att de statliga, regionala och kommunala bidragen till kulturen inte räcker för att vi ska nå våra kulturpolitiska mål som är beslutade av . Det finns ett genuint intresse från företag, stiftelser, organisationer, privatpersoner med flera att som ett komplement till de statliga anslagen bidra till kultursektorns tillväxt. Det finns flera förslag till hur detta skulle kunna ske, till exempel genom skatteavdrag eller olika former av avdragsgill sponsring. Tänk om vi genom en bredare finansiering av kultursektorn kunde skapa nya kompletterande sätt att finansiera kulturen och därmed se den växa och frodas. Förutom kulturen vore det önskvärt om vi kunde ta fram finansieringsformer för att även stötta olika organisationer inom civilsamhället. Självklart ska denna nya finansieringsmodell, precis som staten, hålla en ordentlig armlängds avstånd till kulturen och civilsamhället. Målet är en fri kultur och ett blomstrande civilsamhälle som har förstärkta ekonomiska möjligheter att utvecklas och växa. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är ministern beredd att initiera tillsättandet av en utredning för att förutsättningslöst utreda en bredare finansiering av kulturen och civilsamhällets aktörer i syfte att värna och möjliggöra en mångfald av finansiärer?