ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911472 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:472 Pensionärernas ekonomi av (M) till Finansminister (S) Den som arbetat och varit med och byggt under ett arbetsliv ska kunna känna att det lönat sig – och att pensionen räcker till. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. På lång sikt är inget viktigare för en högre pension än att sysselsättningen och att antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna bygger på hur ekonomin utvecklas. Det snabbaste sättet att stärka ekonomin för pensionärer är att sänka skatten, och därför sänker skatten för alla pensionärer i vår budget . Vi höjer också bostadstillägget för pensionärer. Bostadstillägget är tillsammans med garantipensionen grundskyddet i den allmänna pensionen. Detta är konkreta och fullt finansierade förslag som gör stor skillnad för pensionärer med små marginaler i plånboken. Socialdemokraterna och å sin sida säger att förslaget de förhandlat fram kommer att ge pensionärer runt extra . Exakt hur det ska fungera eller finansieras är dock inte helt tydligt. Min fråga till finansminister lyder: Hur många pensionärer kommer, enligt ministerns bedömning, att få 950–mer med de förslag som Socialdemokraterna och förhandlat fram?
fr · H911473 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:473 Användning av ryggbedövning vid förlossning av (SD) till Socialminister (S) har användningen av epiduralbedövning som smärtlindring vid förlossningar ökat , med undantag för en period då det tillfälligt sjönk. I en ny rapport från noteras att av landets förlossningar använder epiduralbedövning. För förstföderskor är den siffran och för omföderskor . När man tittar på användningen av epiduralbedövning regionalt finns det stora skillnader. var andelen förlossningar med bedövning som lägst i , och som högst i . noterar viss skillnad mellan kvinnor utifrån utbildningsnivå, i övrigt presenteras inget ytterligare i underlaget om varför skillnaderna är så stora. Att vi får en mer jämlik vård över landet är angeläget. För att nå det vill vi bland annat se en nationell strategi när det kommer till förlossningsvård. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt arbetar ministern med att nå en jämlik förlossningsvård, och hur ser ministern på att användningen av epiduralbedövning ser så olika ut i landets regioner?
fr · H911474 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:474 Samordningen av pandemihanteringen mellan och av (M) till Statsrådet (S) Spridningen av coronaviruset har tagit ny fart i liksom i världen i stort. Utvecklingen är mycket bekymmersam och ger skäl för återinförda liksom nya åtgärder för att hejda smittspridning. Särskilt viktigt är att påskynda vaccinationen av befolkningen och att framgångsrikt arbeta med testning och smittspårning. Vaccination mot covid-19 ger ett gott skydd mot att bli svårt sjuk eller dö i covid-19. Vaccinationen minskar också smittspridningen. finns dock en stor oro och osäkerhet om den nya omikronmutationen. Det finns tecken som tyder på att denna virusvariant är mer smittsam än tidigare dominerande varianter. I syfte att begränsa ökad smittspridning är det som sagt mycket viktigt med testning och smittspårning. rekommenderar alla som vistats i ett land utanför att testa sig för covid-19 möjligt efter ankomst till . finns också särskilda rekommendationer för personer inresande från länder i södra . Vårt grannland har precis skärpt sina inreseregler. Alla som reser in i måste testa sig vid gränsen eller senast efter inresa, vilket också nu gäller fullvaccinerade. Gränspendlare är dock undantagna, vilket är positivt. Det är viktigt att de problem som drabbat människor och företag i gränsbygden under pandemin undviks. Arbetsmarknaden i exempelvis Svinesundsregionen är gränsöverskridande och måste fungera också i kristider. När pandemisituationen nu förvärras är det viktigt att samordningen mellan och fungerar mycket bättre än under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att säkerställa att samordningen mellan och av pandemihanteringen fungerar bättre än vad den gjort och för att undvika en upprepning av de allvarliga problem som drabbat människor och företag i gränsbygderna tidigare under pandemin?
fr · H911475 · 2021-12-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:475 Ryskt test av antisatellitvapen av (SD) till Utrikesminister (S) genomförde ett test av ett antisatellitvapen. Testet gick ut på att man med en robot sköt ned en uttjänt spaningssatellit som vägde mer än ett ton. Satelliten , som sköts upp 1982, har tagits ur bruk . Testet med ett antisatellitvapen resulterade i en omfattande spridning av rymdskrot i omloppsbana. Det amerikanska bedömer att 1 500 bitar som går att följa har spridits i omloppsbana, och det finns sannolikt tusentals mindre bitar. Rymdskrotet som har bildats efter antisatellittest riskerar nu att krocka med andra satelliter, astronauter och den internationella . Eftersom bitarna rör sig med en mycket stor hastighet kan de ge upphov till stora skador. Risken finns också att skrotet kommer att förbli i rymden och försvåra för verksamhet i de omloppsbanor där rymdskrotet finns. har fördömt det ryska agerandet och bland annat påpekat att det är ett steg mot ytterligare militarisering av rymden och att det försvårar användandet av rymden för nyttiga ändamål. har också fördömt det ryska agerandet. För , som har som mål att sända upp egna satelliter i omloppsbana från , är det mycket bekymmersamt att ägnar sig åt aktiviteter som försvårar för användning av rymden. Vårt samhälle är också beroende av fungerande rymdtjänster i alltifrån kartografering till lägesbestämning och kommunikation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att ta upp frågan om antisatellittest och dess konsekvenser med ryska företrädare?
fr · H911476 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:476 Undantagsregler från reserestriktionerna av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) En företagare boende på är gift med en ryska. De fick sitt första gemensamma barn , och det andra barnet föddes . Fruns enda levande släkting är hennes mamma , barnens mormor som bor kvar i . Självklart vill träffa sin enda dotter och sina barnbarn så mycket som möjligt. Före pandemin, under det första barnets första levnadsår, besökte familjen totalt . Därefter infördes reserestrektioner på grund av pandemin, och har inte träffat sin familj . Sitt yngsta barnbarn har hon aldrig träffat trots att han är 13 månader . är dubbelvaccinerad med Sputnik, vilket är det enda vaccin som finns att tillgå i . De har väntat på att reserestrektionerna skulle släppas. När det drog ut började de undersöka andra möjligheter att träffas. Då upptäckte de att de svenska reglerna skiljer sig från reglerna i våra grannländer. I och räknas mor- och farföräldrar som närmaste familj och är undantagna från inreseförbudet. har i princip inga restriktioner alls, förutom karantänskrav. Frun har pratat med den svenska ambassaden i om möjligheten för att få visum. Svaret var att det är inga problem för att få visum. Däremot är det gränspolisen som avgör om hon kan passera gränskontrollen. Ambassaden varnade att gränspolisen kan neka inträde. Därmed finns det ingen förutsebarhet för individen. I detta fall kommer den enskilda familjen i kläm på ett väldig olyckligt sätt, vilket känns orimligt. Speciellt som pandemin nu verkar kunna fortsätta att sätta begränsningar eftersom nya mutationer dyker upp löpande. Det kan knappast vara önskvärt för någon att barnen inte kan träffa sin mormor och att inte kan var delaktig i sina barnbarns uppväxt . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ser ministern några förutsättningar för att införa mera generösare undantagsregler liknande de i och så att mor- och farföräldrar ska ingå i undantaget från inreseförbudet även i ?
fr · H911477 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:477 Högskoleprovet av (M) till Utbildningsminister (S) Vi ser just nu en balansgång för hur pandemin utvecklas framgent. För att ligga i framkant av planering och möjliggörande av en så normal vårtermin som möjligt är det av vikt att vidta åtgärder som möjliggör att högskoleprov kan genomföras av alla dem som söker till provtillfället. För är detta av högsta vikt för att möjliggöra högre studier i när arbetslösheten slår i taket för unga människor. Min fråga till utbildningsminister med anledning av detta är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öppna upp för säkra skrivningar och genomförbara högskoleprov runt om i landet?
fr · H911478 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:478 Energifattigdom av (M) till Statsrådet (S) Stigande energipriser är ett problem, inte bara i utan i hela EU. Från andra EU-länder och från rapporteras om den ökande nya fattigdomen, energifattigdomen. Det handlar om äldre människor, ofta med låg pension, som kan betala sina el- eller i andra länder gasräkningar. ökar priserna för energi dramatiskt i och vi får mejl från äldre som bekymrar sig för hur de ska ha råd att betala sin elräkning. De undrar hur de ska ha råd att värma huset eller i vissa fall sin lägenhet, då det kanske inte går att binda priset utan man tvingas till det dagsaktuella priset och hoppas på att vintern blir mild. Min fråga till statsrådet lyder: Hur avser statsrådet att arbeta för att elpriserna inte ska förbli höga under kalla årstider eller när det inte blåser, så att de äldre i inte ska drabbas av den europeiska energifattigdomen?
fr · H911479 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:479 Resor till av (M) till Utrikesminister (S) Läget i när det gäller omikron är allvarligt. Flyg stoppas, och både och ambassadören (som är en del av ) i är tydliga i sina uttalanden i medierna om att det inte är lämpligt att resa till . Danska avråder redan från resor dit. Vi står inför en julsäsong när många sett fram emot att resa, och är ett resmål dit många svenskar kan tänka sig att åka. För alla de som sitter med resebokningar är läget osäkert. Så länge inte avråder finns ingen möjlighet att få tillbaka pengar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har i kontakt med ambassadören i gemensamt kommit fram till en avrådan, och är det i så fall ministerns avsikt att ska publicera en officiell avrådan om resor till i närtid?
fr · H911480 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:480 Optiker och ögonsjukvård av (L) till Socialminister (S) Ögonsjukvården blir alltmer specialiserad. På många håll ringlar mycket långa vårdköer. har optikeryrket förskjutits till att bli alltmer medicinskt och skulle därför i viss mån kunna avlasta den hårt belastade ögonsjukvården. Detta skulle ge anställda andrum och patienter snabbare, mer lättillgänglig vård. För att det ska var möjligt behöver dock optikerföreskriften (SOSFS 1995:4) ses över. Den föreskrift som gäller är och begränsar möjligheten att vidröra ögat, behandla barn och att underlätta undersökningar genom administrering av lokalt verkande läkemedel. Föreskriften skulle med fördel kunna ses över för att i lämpliga delar skrivas om och moderniseras, kanske i samband med studier och anpassad tillämpning av våra grannländers motsvarande föreskrifter. Ett arbete för att uppdatera föreskriften initierades av 2013, men har inte fullföljts. Min fråga till socialminister är därför: Kan ministern och regeringen överväga åtgärder som syftar till att se över och vid behov ändra optikerföreskriften?
fr · H911481 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:481 Handledare för övningskörning med MC av (M) till Infrastrukturminister (S) Tack för svaret på min tidigare skriftliga fråga 2021/22:211, som handlade om att de nya reglerna för att övningsköra privat riskerar att försvåra för mc-elever att hitta handledare. Ministerns svar innebar dock att en följdfråga behöver ställas. Som konstaterats är det viktigt att förhindra svart körskoleverksamhet. Med de tidigare reglerna kunde man ha max 15 handledargodkännanden i högst . Detta är nu ändrat till att man endast kan ha fem handledartillstånd, vilket är positivt. Transportstyrelsen har fått ett bemyndigande att bestämma antalet handledartillstånd. Problemet är att ett handledargodkännande gäller , oavsett om eleven har lyckats ta körkort, vilket ger speciella konsekvenser för mc-åkare. Gränsen anges i körkortslagens kap. 4 § 8. De handledargodkännanden i vägtrafikregistret som finns kvar sedan tiden före kommer inte heller att raderas. Det innebär att kvoten snabbt fylls, och det kommer att bli svårt för nya mc-elever att hitta lediga handledare eftersom man får söka handledare i vänskapskretsen och inte som med bil där man vanligtvis har detta i familjekretsen. I ministerns svar på min tidigare fråga hänvisar ministern till att det är möjligt att söka dispens för antalet handledargodkännanden, och det antyds att det kan vara en lösning för mc-folket. ”Jag kan konstatera att det finns en möjlighet enligt Transportstyrelsens föreskrifter att söka undantag från den nuvarande begränsningen. I det remitterade förslaget finns den möjligheten kvar.” Det har då kommit till min kännedom att Transportstyrelsen är mycket restriktiv med att bevilja dispens, vilket låter märkligt då det inte kan finnas giltiga skäl för detta. Att få mc-elever att betala en avgift på för att därefter bli nekade kommer inte heller att lösa det ursprungliga problemet. Att ha en begränsning på fem handledargodkännanden är positivt för att stävja svart körskoleverksamhet – det är tidsgränsen oavsett om eleven har lyckats ta körkort eller inte som slår så fel på den begränsade skara av mc-entusiaster som kan vara handledare. Det kan finnas skäl att se över och justera körkortslagen när det gäller handledartillstånd för mc. Övningskörning med mc fungerar på ett annat sätt än för bil. Bland motorcyklisterna är medelåldern på körkortstagare och det är sällan föräldrarna som är privata handledare, utan det är till stor del aktiva mc-entusiaster som engagerar sig. Att köra mc är säsongsbetonat. Vissa elever tar sitt körkort på en säsong medan andra behöver två eller ännu fler säsonger på sig (till stor del på grund av stor brist på uppkörningsmöjligheter för mc-elever som övningskört privat). Ett förslag är att förändra körkortslagen så att alla handledartillstånd upphör kalenderåret efter att eleven fått körkort. Utöver detta bör samtliga tillstånd som finns kvar genast raderas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern villig att se över och förändra körkortslagen gällande handledargodkännanden för mc, så att det inte blir svårare för mc-elever att hitta en handledare som kan hjälpa dem?
fr · H911482 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:482 Försvarsindustrins framtida villkor av (M) till Försvarsminister (S) Den svenska försvarsindustrin är en viktig del i försvarsförmåga. Det är en styrka att vi i har kompetensen att kunna tillverka försvarsmateriel som håller mycket hög internationell klass, och det möjliggör också att kunna hålla en god försörjningssäkerhet i händelse av kris och krig. Ytterst är det samlade svenska försvaret, inklusive försvarsindustrin, en garant för det svenska territoriet men också för vår demokrati och vårt sätt att leva. ställs dock försvarsindustrin i och andra demokratiska länder inför utmaningar som kan få en mycket negativ effekt på verksamheten. Fler och fler investerare ställer krav på att de företag de satsar pengar i måste leva upp till vissa krav på hållbarhet och etik. Försvarsindustrin anses av många finansiella institutioner, som banker och fonder, inte kunna möta dessa krav. Därför är det ett ökande antal investerare som dels avvecklar sina befintliga innehav i försvarsindustrin, dels inte nyinvesterar. Problematiken är inte bara kopplad till finanssektorn. Kraven på etik och hållbarhet finns även inom andra områden, till exempel i fastighetsbranschen eller hos universitet som avstår att samarbeta med försvarsföretag. Även den process som pågår inom EU med klassificering av olika verksamheter utifrån hållbarhetskriterier, den så kallade taxonomin, kan innebära en risk för att försvarssektorn. Det finns även en risk att företag som sysslar med så kallade produkter med dubbla användningsområden riskerar att drabbas av dessa kriterier, det vill säga produkter eller teknik avsedda för civilt bruk som även kan användas för militära ändamål. Det här är en oroande utveckling som, om den fortsätter, kommer att vara skadlig för svensk försvarsindustri. I en värld som hotas alltmer av auktoritära strömningar är det centralt att vi kan värna vår försvarsförmåga och vår försvarsindustri. Att klassa vår egen försvarsindustri som oetisk och ohållbar kommer bara att gynna auktoritära länder som inte bryr sig om etik och hållbarhet. Staten har en viktig styrande och normerande roll när det gäller hur statliga institutioner och bolag väljer att hantera problematiken. Det handlar till exempel om vilka regler och kriterier (Svanen), , och har gällande investeringar i och samarbete med försvarsindustrin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att statliga institutioner och bolag inte har regler och kriterier som diskriminerar försvarsindustrin, i så fall vilka åtgärder?
fr · H911483 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:483 Hotet mot av (M) till Utrikesminister (S) har vi kunnat se stora ryska truppsammandragningar vid den ukrainska gränsen. Från hörs också en mycket uppskruvad retorik där varnas för att närma sig Nato och EU. utrikesminister påstår att Nato bygger upp en militär infrastruktur i närhet som kan användas för att slå mot . Vid sidan av den militära upprustningen bedriver hybridangrepp där man försöker destabilisera och dess allierade genom propaganda, desinformation och annan påverkan. Många säkerhetspolitiska bedömare menar att risken för ett utökat krig i är större än på mycket . Mot bakgrund av det allvarliga läget är det viktigt att , EU och Nato visar solidaritet med både i ord och handling. Vi måste se över vilka åtgärder, enskilt och tillsammans med andra, som kan vidtas för att konkret stödja i denna svåra stund. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vilken bedömning gör ministern av läget i och kring , och avser ministern och regeringen med anledning av detta att vidta åtgärder för att stärka stöd till ?
fr · H911484 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:484 Framtidens kärnkraft av (SD) till Statsrådet (S) skulle kunna bygga ny kärnkraft än vad som ofta framförs i debatten. Detta framgår genom den internationella utvecklingen av små modulära reaktorer, SMR. kommer ett stort antal nya reaktorer att tas i drift. Bland länder som satsar på mindre seriebyggda kärnkraftverk finns , , , , , , , och . uppger ett svenskt energibolag att ny kärnkraft kan byggas . De hävdar vidare att utmaningen ligger i regelverk, certifiering av reaktormodeller, tillståndsprocesser och . Allt detta råder politiken över. Kärnkraften har en central roll att spela för att tackla de klimatutmaningar vi står inför. Att kärnkraften är en hörnsten för att minska utsläppen av växthusgaser skriver även FN:s klimatpanel under på. I ett framtida där transportsektorn är elektrifierad och utsläppen av växthusgaser minimala behövs såväl nuvarande som nya reaktorer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att, inom sitt ansvarsområde, vidta åtgärder för att ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och utvecklingen av små modulära reaktorer, SMR?
fr · H911485 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:485 Återbetalning av studielån för studenter som lämnat landet av (SD) till Utbildningsminister (S) () rapporterade om att centrala () hade betalat ut i skattefinansierade studielån till närmare 6 000 ensamkommande unga män utan asylskäl från primärt , vilka fått tillstånd att stanna ändå i enlighet med den så kallade gymnasielagen. SR larmade om att lånen kan bli omöjliga att driva in då låntagarna riskerar att försvinna ur landet eller gå under jorden. ”Utsikterna för de svenska skattebetalarna att få igen pengarna bedöms i det läget som mycket små”, enligt . Med anledning av detta frågade jag statsrådet hur hon avser att agera för att säkerställa att dessa studieskulder om återbetalas till och det svenska folket? Statsrådets svar blev att hon bevakar CSN:s arbete och att återbetalningar från utlandet rent generellt sett har ökat. Eftersom jag inte upplever att min fråga besvarats så ställde jag i frågestund frågan på nytt till statsrådet som svarade att utbildning ökar sannolikheten till arbete och att hon fortsätter bevaka frågan. Frågan följdes upp med en interpellation vilket inte heller gav något relevant svar. Avslutningsvis diskuterades frågan en fjärde gång i samband med ett replikskifte i en interpellationsdebatt så sent som , men inte heller gavs något ordentligt svar på frågan. Min förhoppning nu är att den nytillträdda ministern på området kan ge ett svar som de facto besvarar själva frågan. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att agera, rent konkret, för att säkerställa att dessa studieskulder om nu återbetalas till och det svenska folket?
fr · H911486 · 2021-12-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:486 Markering mot militärjuntans rättsprocess mot Aung i av (SD) till Utrikesminister (S) demokratiskt valda ledare, Aung , har dömts till fängelse för ”uppvigling” mot militären och för att ha brutit mot landets covidrestriktioner. Det uppges för nyhetsbyrån av en talesperson för den militärjunta som störtade Suu. Man anklagade henne vidare för att olagligt ha importerat walkie-talkies. I och med fängelsedomen ska Suu, enligt konstitution, vara diskvalificerad från alla högre ämbeten . Såväl hennes anhängare som juridiska experter menar att anklagelserna är falska och att syftet med rättsprocessen varit att stänga henne ute från politiken, rapporterar AP. Enligt brittiska BBC kommer fängelsestraffet inte att verkställas , utan Suu kommer att hållas kvar i huvudstaden för att prövas för fler brott; bland annat anklagas hon för flera fall av korruption. Om hon döms för fler av åtalspunkterna riskerar hon att fängslas på livstid. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att göra någon markering mot det som skett i vad gäller militärjuntans rättsprocess mot Aung ?