ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912499 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:499 av (M) Digitaliseringsgraden har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra svensk digitaliseringsgrad, och när jag förväntar mig att vi ska ha förbättrat vår rankning i studier? Jag vill inledningsvis påpeka att Myndigheten för digital förvaltning (Digg) i en kommentar till mätning anser att den placering som har i Digital Government Index är missvisande och att det finns brister i den metodik som används i undersökningen, vilket leder till att länder med decentraliserade förvaltningar får ett dåligt resultat. I undersökningen har man utgått från att digitaliseringen styrs antingen centraliserat eller federativt. Detta skiljer sig från den mer decentraliserade förvaltning som vi har i . Det bör även poängteras att datamaterialet i Digital Government Index mätning 2019 är och att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att påskynda utvecklingen av den svenska digitala förvaltningen. Regeringen delar myndighetens analys och anser att resultatet i mätning behöver ställas i relation till andra undersökningar på området. I mätning Digital Economy and Society Index () som presenterades hamnar på tredje plats. har vidare gått från plats 10 på delområdet Digitala offentliga tjänster i föregående års rapport till plats 5 i årets mätning. En stor anledning till vår förbättrade placering är att har gjort framsteg vad gäller öppna data, bl.a. genom Digg:s arbete med regeringens uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data samt bedriva öppen och datadriven innovation. ligger nu en bra bit över EU-genomsnittet (jämfört med genomsnittet på ). Därefter har regeringen dessutom fattat beslut om en nationell datastrategi som bl.a. främjar datadelning och AI inom områden som hälsa, kompetensförsörjning, hållbart jord- och skogsbruk, smart elektrifierad mobilitet och smart statistik. Syftet med strategin är att stärka välfärden, konkurrenskraften och ett hållbart samhälle. Sex insatsområden lägger grunden för ett långsiktigt arbete där både offentliga och privata aktörer stegvis ska bli allt bättre på att dela data på ett öppet, säkert och kontrollerat sätt. Huvuddelen av de regelverk och andra policyåtgärder som styr utvecklingen på det digitala området fastställs på EU-nivå. Regeringen bedriver därför en aktiv EU-politik kring dessa frågor för att bl.a. säkerställa en välfungerande inre marknad som är öppen mot omvärlden och en digital omställning som är inkluderande. Allt detta har naturligtvis bäring på digitaliseringsgraden i . Vad gäller integrering av digital teknik i privat sektor har placering förbättrats från plats 6 till årets plats 3 i DESI:s motsvarande index. Enligt EU:s innovationsindex är bäst i EU på innovation. tar andra platsen i Global Innovation Index som sammanställs av (). Jag vill försäkra om att regeringen tar digitaliseringen på allvar och arbetar aktivt för att nå visionen om ett hållbart digitaliserat .
frs · H912500 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:500 av (M) Bristfällig halkbekämpning har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder i det korta perspektivet för att säkerställa att vägarna är farbara och trafiksäkra även i . Det är av stor betydelse att vinterväghållningen av vägarna håller en hög kvalitet. Det har betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet. , som har regeringens uppdrag att ansvara för vinterväghållningen, har därför framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna. Kraven ser olika ut beroende på vägtyp och trafikering. Kraven gäller dock lika i alla delar av landet. och regeringen har beslutat om ekonomiska ramar som säkerställer att kan genomföra uppdraget. avsätts för drift och underhåll av de statliga vägarna. upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat moderna metoder och arbetssätt för uppföljning. Bland annat används GPS i fordonen vilket möjliggör att det utförda arbetet kan följas på en detaljerad nivå. anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och av rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Jag kan därmed konstatera att har de ekonomiska resurser som krävs, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett erforderligt sätt. Det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning.
frs · H912501 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:501 av (M) Engagemanget i ICES har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att öka samarbete med havsforskningsrådet ICES för att på så sätt få ökad kunskap och kännedom om fiskbeståndens situation i . () är en mellanstatlig organisation vars syfte är att öka vetenskaplig kunskap om miljön och dess resurser och att omsätta denna kunskap i oberoende och opolitisk rådgivning. ICES levererar vetenskapliga publikationer, information och förvaltningsråd som efterfrågas och på uppdrag av medlemsländer och internationella organisationer såväl som internationella kommissioner. Inom ICES finns det drygt 200 arbetsgrupper och deltar ca 160 svenska experter. I 32 av ICES expertgrupper finns svenska experter som är inbjudna av ordföranden. I 15 av ICES expertgrupper innehar en svensk expert ordförandeposten. har även en delegat i ICES vetenskapliga kommitté (SCICOM) respektive en i ICES rådgivande kommitté (), båda från . Havs- och vattenmyndigheten samordnar löpande det administrativa arbetet med nomineringsförslag till ICES arbetsgrupper. Detta görs i samarbete med relevanta myndigheter, organisationer och lärosäten. Företrädare för sitter i ICES råd och har mandatet att nominera svenska experter till ICES arbetsgrupper. Svenska experter kan även bli inbjudna av ordföranden i en arbetsgrupp för att delta i arbetsgruppens arbete. De experterna går inte via officiella nomineringsprocess. pågår ett arbete där för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Havs- och vattenmyndigheten och bereder en process för hur medel från nationella forskningsprogrammet för hav och vatten kan tilldelas svenska forskare för ytterligare deltagande i ICES. Den data som ligger till grund för ICES rådgivning samlas in av ICES medlemsländer. En stor del av detta sker inom ramen för det arbete som medlemsländer bedriver i enlighet med och rådets förordning (EU) 2017/1004 av om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008. Det finns sex regionala koordineringsgrupper som syftar till att samordna datainsamlingen mellan berörda länder. deltar i tre; RCG Baltic (for the Baltic), RCG NANSEA (for North , North Sea & Eastern Arctic) och RCG Econ (on Economics Issues). Det är Havs- och vattenmyndigheten som är nationell kontaktpunkt inom samtliga av de tre regionala koordineringsgrupper där deltar. Utöver experter från Havs- och vattenmyndigheten så deltar även experter från och i vissa av de regionala koordineringsgrupperna. har en ledande roll och ett högt engagemang inom ICES och arbete pågår för att öka deltagande i organisationen med kompetens inom flera vetenskapsområden, inte minst för att bidra med ökad kunskap och kännedom om fiskbeståndens situation i .
frs · H912502 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:502 av (SD) En hållbar rovdjurspolitik har frågat landsbygdsministern om statsrådet tänker ta några initiativ för att öka avskjutningen på varg enligt uppsatta mål. Frågan har överlämnats till mig. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och övriga nationella mål. i är regionaliserad och på så sätt har besluten förts närmare dem som berörs av angrepp från stora rovdjur. Länsstyrelserna ska samverka om frågor om förvaltning av de stora rovdjuren och upprätta en rovdjursförvaltningsplan för länet. Länsstyrelserna har möjlighet att besluta om licensjakt efter varg när upprätthållandet av vargens gynnsamma bevarandestatus inte försvåras, bland annat i syfte att minska koncentrationen av rovdjur inom rovdjurstäta områden. Viltförvaltningsdelegationer finns på länsnivå, i vilka olika intressen är representerade. De har uppgift att bland annat besluta om övergripande riktlinjer för viltförvaltning, skyddsjakt och licensjakt inom länen. Regeringen har beslutat att bidrag lämnas till av kostnaden för förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel och ersättning för skador orsakade av rovdjur, och även för sekundära konsekvenser för lantbrukare och tamdjur efter rovdjursangrepp. Det ska vara möjligt för människor att leva, bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Regeringen arbetar kontinuerligt med åtgärder för att uppfylla mål om rovdjurspolitiken, om livsmedelsstrategin och om skyddet av den biologiska mångfalden samt våra EU-rättsliga åtaganden på detta område. Det handlar inte om att värdera dessa mål mot varandra utan att arbeta med att uppnå samtliga de mål som slagit fast och de krav som ställer på .
frs · H912503 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:503 av (SD) Utlämningsavtal har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att teckna utlämningsavtal med länder som . samarbete med andra stater om utlämning för brott är reglerat i ett antal bilaterala och multilaterala avtal. Det huvudsakliga samarbetet regleras i multilaterala konventioner, t.ex. europeiska utlämningskonvention. Både och har tillträtt denna konvention. Det innebär således att redan har ett utlämningsavtal med . Enligt konventionen har rätt att vägra utlämning av sina egna medborgare. utlämnar inte heller svenska medborgare till länder utanför eller Europeiska unionen. Att stater kan välja att inte utlämna sina egna medborgare är inte något unikt, utan snarare det mest förekommande. Jag kan inte uttala mig om en pågående förundersökning. Men ett väl fungerande internationellt rättsligt samarbete är av stor vikt för att kunna lagföra personer som är misstänkta för allvarlig brottslighet. har också en hög ambition om att förbättra samarbetet med andra länder i det avseendet.
frs · H912504 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:504 av (SD) Personer med skyddade adressuppgifter har frågat mig vad jag har för avsikt att göra för att göra mer ändamålsenlig och säker för att försvåra röjandet av skyddade adressuppgifter. Personer som lever med s.k. skyddade personuppgifter är utsatta på flera sätt. Att förmedla post till denna grupp är ett viktigt arbete som utför. Endast ett fåtal personer på myndigheten kan och bör ha insyn i verksamheten och vilka den berör. arbetar kontinuerligt med säkerhetsrutinerna inom skyddshandläggningen. Detta arbete intensifierades som en följd av den publicering då tillvägagångssättet att få tag på en person med skyddade personuppgifter genom att skicka gps-sändare fick stor spridning. har uppgett att de har uppdaterade rutiner på plats som stärker skyddet av personer som lever med skyddade personuppgifter mot att bli hittade genom det aktuella tillvägagångssättet.
frs · H912505 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:505 av (M) Deltidsbrandmän har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att öka intresset för personer att bli deltidsbrandmän och att utbilda sig till brandman. De kommunala räddningstjänsterna organiseras i huvudsak med brandmän anställda på hel- och deltid. har kommunerna av olika skäl haft svårigheter att rekrytera och behålla deltidsbrandmän. Regeringen har därför beslutat om ett antal statliga åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet. Regeringen har beslutat om en ändring i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) instruktion som innebär att myndigheten ska ha till uppgift att stödja kommunerna i deras arbete med personalförsörjning av deltidsbrandmän. Förordningsändringen trädde i kraft . Ändringen i MSB:s instruktion innebär även att myndigheten ska ha till uppgift att stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald inom den kommunala räddningstjänsten. Andelen kvinnor inom är låg – – och andelen personer med annan bakgrund än nordisk är ännu lägre. Målsättningen är att räddningstjänstens personalsammansättning i betydligt större utsträckning ska spegla hur samhället ser ut . En sådan utveckling bör kunna bidra till att höja den samlade kompetensen inom räddningstjänsten och dessutom blir rekryteringsbasen större. MSB har tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR) förstärkt stödet till kommunerna i deras arbete med att personalförsörja räddningstjänstverksamheten med deltidsbrandmän. Bland annat har nationella rekryteringskampanjer genomförts. MSB har även tagit fram en hemsida ”blideltidsbrandman.nu”, som förvaltas av SKR, där det finns utförlig information om vad det innebär att vara deltidsbrandman. har också beslutat om lagändringar som medger undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Lagändringarna innebär att en deltidsbrandmans arbete i form av beredskap och övning ska undantas vid beräkning av hur mycket ersättning som lämnas en ersättningsvecka, om inte arbetet har godkänts som bisyssla. Lagändringarna trädde i kraft .
frs · H912506 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:506 av (M) Basanslag till har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att korrigera den stora obalans som råder mellan basanslag och takbelopp vid . Statens fördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor ska vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet i all forskning. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, ibland kallade basanslag, ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Forskningsanslagen är också nödvändiga för utbildning med hög kvalitet i hela landet, då möjligheterna att bedriva forskning vid alla lärosäten ökar och därmed även förutsättningarna för forskningsanknytning i utbildningarna. Svensk forskning och förutsättningarna för universitets och högskolors strategiska ansvar behöver stärkas genom höjda direkta forskningsanslag. I budgetpropositionen lämnade regeringen därför förslag och redovisade bedömningar om ökade medel till forskning och innovation. Det medför betydande höjningar av anslagen för forskning och utveckling med en total nivåhöjning på 2024. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenterade regeringen forskningspolitiken för åren 2021–2024. I propositionen redogör regeringen för vilka principer som bör gälla när de direkta anslagen fördelas. Totalt beräknas de direkta anslagen att öka med . Regeringen har genomfört en kraftig ökning av det direkta anslaget till forskning vid . –2021 har anslaget ökat med . 2021 har universitets direkta anslag fått en permanent ökning på . Utöver detta har lärosätet tilldelats i tillfälliga medel bland annat för att mildra effekterna av covid-19-pandemin.
frs · H912507 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:507 av Kopparklint (M) Förmågan att möta hot om biologiska smittor Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att utveckla förmågan att möta hot om biologiska smittor? I bakgrunden till frågan framhåller Kopparklint Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC), i som ett gott exempel men påtalar att förmågan ytterligare bör stärkas. Det försämrade säkerhetspolitiska läget innebär att det svenska totalförsvaret behöver stärkas. I regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 framgår bland annat att hotet från massförstörelsevapen eller riktade vapen med kemiska, biologiska eller radiologiska ämnen innebär att Försvarsmaktens förmåga att verka även i en sådan miljö måste stärkas. En för området särskilt specialiserad enhet bör vidmakthållas. Enheten, som är en kvalificerad resurs, kan också stödja samhället i övrigt vid behov. Förmågan att undvika eller i viss utsträckning verka i en kemisk, biologisk, radiologisk eller nukleär (CBRN) hotmiljö måste stärkas hos Försvarsmaktens övriga krigsförband. I detta sammanhang är det viktigt att framhålla att även () har en mycket stor kompetens inom detta område vilket utgör en viktig del i den samlade svenska förmågan att möta CBRN-hot. Vi genomför nu en historisk förstärkning av det svenska försvaret. Denna förstärkning innebär också att Försvarsmaktens och FOI:s möjligheter att bidra till den samlade förmågan att möta CBRN-hot ökar.
frs · H912509 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:509 av Kopparklint (M) Tillgång på kemikalier för vatten- och avloppsrening Kopparklint (M) har frågat justitie- och inrikesministern hur ministern ämnar verka för att säkra försörjningen av dricksvatten- och avloppskemikalier i hela landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vattenförsörjningen, och avloppsreningen, är central för hela vårt samhälle. Tillgången till vatten är, utöver människors direkta behov av dricksvatten, en förutsättning för en hållbar utveckling och för att kunna nå relaterade miljökvalitetsmål. Vatten av god kvalitet behövs bland annat för att kunna bo och bruka mark, för processindustri och för att bedriva besöksnäring. För att producera dricksvatten och för att rena avloppsvatten krävs (i många fall) kemikalier. Det är kommunerna som har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen och reningen av avloppsvatten. är nationellt samordningsansvarig för beredskapsplaneringen inom dricksvattenområdet och har ansvar för frågor om avloppsrening. På regional nivå har länsstyrelserna tillsynsansvar enligt och ansvar för att kontrollera hur kommunerna följer lagen om allmänna vattentjänster. råder det ingen brist på vattenreningskemikalier, men det skulle kunna ändras relativt snabbt. Därför bedriver berörda myndigheter ett arbete för att förebygga och hantera en sådan eventuell situation. Utöver det har regeringen också beslutat om uppdrag till länsstyrelserna, , Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten för att ytterligare stärka arbetet för en robust vattenrening.
frs · H912510 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:510 av (SD) Offentliga aktörer och orättvis konkurrens har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att offentliga aktörer inte bidrar till en orättvis konkurrens. lyfter i sin fråga fram arbetet med att motverka korruption. Korruption leder till osunda affärsmetoder som skadar svensk ekonomi genom att snedvrida konkurrensen och minska företagens investeringsvilja. Korruptionsrisker måste därför regelbundet diskuteras, förebyggas och hanteras. Den mellanmänskliga tilliten måste värnas och vårdas. Arbetet mot korruption bedrivs på bred front av regeringen. Arbetet utvecklas löpande i takt med att omvärlden förändras och som en följd av olika former av granskningar med efterföljande råd och rekommendationer. Det är också en viktig del i arbetet för att stävja organiserad och ekonomisk brottslighet. Till exempel fattade regeringen beslut om en handlingsplan mot korruption . Handlingsplanen riktar sig främst till offentlig förvaltning och skapar förutsättningar för att bedriva ett mer effektivt och samordnat arbete mot korruption. När det gäller är det framförallt i arbetet med mediaanalys och tipshantering för att identifiera och utreda överträdelser av upphandlings- och konkurrensreglerna som myndigheten kan se tecken på korruption och otillbörlig påverkan. När identifierar korruptionsmisstankar vidtas lämpliga åtgärder. Exempelvis vidtalas polis och åklagare vid misstänkta mutbrott. fattade regeringen också beslut om ett uppdrag till Statskontoret. Statskontoret ska bl.a. utveckla olika former av stöd för ett strukturerat arbetssätt mot korruption, ta fram ett konkret stöd för analyser av korruptionsrisker, utveckla ett forum för samverkan mellan myndigheter som har särskild kompetens på området samt ta fram lägesbilder över myndigheternas arbete mot korruption för att följa och beskriva utvecklingen av myndigheternas arbete. är en av de utpekade myndigheterna som ingår i forumet för samverkan. Regeringen arbetar därmed aktivt för att säkerställa en rättvis konkurrens mellan alla aktörer.
frs · H912511 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:511 av Kopparklint (M) Polisens poängsystem för privatpersoners vapenskåp Kopparklint har frågat mig om hur jag ämnar verka så att vapen kan förvaras på rimligt och säkert sätt för laglydiga jägare och sportskyttar. Enligt 5 kap. 2 § vapenlagen (1996:67) ska skjutvapen som inte brukas förvaras i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme. Enligt 9 kap. 1 § andra stycket vapenförordningen (1996:70) får meddela närmare föreskrifter om hur skjutvapen och ammunition ska förvaras för att uppfylla föreskrifterna i 5 kap. 2 § vapenlagen. har utfärdat föreskrifter om förvaring och vilka typer av säkerhetsskåp som är godkända. Vilka krav som ska ställas på ett godkänt säkerhetsskåp för förvaring av skjutvapen är en fråga som är lämplig att reglera på föreskriftsnivå. Jag har inte för avsikt att reglera det i lag eller förordning och jag har förtroende för att utfärdar föreskrifter som är rimliga och proportionerliga utifrån att den som innehar skjutvapen är skyldig att ta hand om egendomen så att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt den.
frs · H912512 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:512 av Kopparklint (M) Polisens möjlighet att fokusera på allvarliga brott Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att polisen kan fokusera på mer allvarliga brott. Hon anser att förutsättningarna för att ordningsvakter ska kunna utfärda ordningsböter för att motverka mindre förseelser på våra gator och torg bör utredas. Polisens arbete syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Till uppgifter hör bl.a. att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, övervaka den allmänna ordningen och säkerheten och ingripa när störningar har inträffat och utreda och beivra brott som hör under allmänt åtal. måste klara av att utföra alla de uppgifter som ålagts myndigheten. är det viktigt att framhålla att resurser naturligtvis bör användas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Ordningsvakter är personer som inte är poliser men som har förordnat att medverka till att upprätthålla allmän ordning. Ordningsvakter ska ses som ett komplement till och aldrig som en ersättning för polisen, som har ansvaret för den allmänna ordningens upprätthållande. Med detta sagt är ordningsvakters arbete ett viktigt bidrag i det arbetet. Det är viktigt att ordningsvakter används på ett effektivt sätt. Regeringen tillsatte en utredning i syfte att genom ett modernt och effektivt regelverk åstadkomma en mer ändamålsenlig användning av ordningsvakter. Utredningen redovisade sitt betänkande och det har därefter remitterats. har inte föreslagit att ordningsvakter ska ges befogenhet att utfärda ordningsböter vid vissa förseelser. Däremot föreslår utredningen att vissa befogenheter som enbart tillkommer polisen under vissa förutsättningar ska kunna ges till ordningsvakter. Det kan till exempel handla om att kunna transportera en person som omhändertagits till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstationen, om det är lämpligt och beslutar att överlämna detta till ordningsvakten. Utredningen bedömer att detta kan komma att frigöra resurser hos . Förslagen bereds nu i .