ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112473 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2473 Covidvaccinering och funktionsnedsatta i riskgrupp av (M) till Socialminister (S) Många föräldrar med barn som tillhör LSS är förtvivlande över prioriteringen av vaccin som regeringens myndighet, , har gjort. I början av vaccineringen prioriterade många regioner att vaccinera dem som tillhörde riskgrupp och har LSS, men sedan kom med andra direktiv. Det fick bland annat konsekvensen att personer som hade turen att bo i och fick vaccin medan de som bodde i inte fick det. skriver om en familj som har nära anhöriga med Downs syndrom. inom ramen för fas 2 prioriterar inte region personer med funktionsnedsättningar. Hade de bott i en annan region hade den i artikeln nämnda 19-åringen med Downs syndrom fått vaccin vid det här laget. Men i prioriteras funktionsvarierade och deras personliga assistenter lägre än andra i vaccinationsgruppen fas 2. ”bor i , men önskar just nu att hon bodde i en annan region. Inte för sin egen del, utan för den 19-årige sonens skull. har flera funktionsnedsättningar, bland annat Downs syndrom och har därmed LSS-insats genom personlig assistans. Han räknas därmed till en riskgrupp för coronaviruset, vilket innebär att hans liv blivit kraftigt begränsat . – Just nu är det många som är utsatta, men för sonen har pandemin fått väldigt stora konsekvenser, säger . Så när vaccinet kom började hon se ljuset i tunneln. I ingår sonen och andra med funktionsvariationer som har insatser enligt LSS i fas två-gruppen, som just nu vaccineras mot covid-19. Men inom den gruppen finns också en turordning, där funktionsvarierade prioriteras lägre än äldre, och får vänta på vaccineringen. Det är något starkt ifrågasätter. – Hade vi exempelvis bott i så hade både och hans assistenter kunnat få vaccin vid det här laget. Jag förstår inte att det kan vara så olika bedömningar i olika delar av landet, säger hon. är ytterligare ett exempel på en region som valt att prioritera gruppen. Där tog man beslut om att inkludera vuxna på LSS-boenden och med personlig assistans redan i första fasen.” Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Vilken dialog har ministern haft med ansvariga myndigheter för att funktionsnedsatta i riskgrupp ska bemötas på ett liknande sätt rörande vaccinering mot covid-19?
fr · H8112474 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2474 Efterkontroll i utlandet av krigsmateriel av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) besvarade justitie- och migrationsminister i en interpellationsdebatt min fråga ”När kommer ett system för efterkontroll i utlandet av krigsmateriel införas?” Frågan var föranledd av att myndigheten () angivit att ett sådant system skulle kunna vara infört . , , är fortfarande inte ett sådant system infört trots att samtliga partier står bakom att detta införs. Avsaknaden av ett sådant system gör att det fortsatt finns en alltför hög risk för att krigsmateriel kan hamna i felaktiga händer, och det skulle kunna utgöra en fara för liv och hälsa liksom få allvarliga konsekvenser för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. I sitt svar på frågan när beslut om nödvändiga förordningsförändringar skulle kunna fattas svarade justitie- och migrationsministern följande : ”Min bedömning är att vi kommer att kunna besluta om de nödvändiga förordningsförändringarna för att kunna ge ISP detta uppdrag och för att skapa detta system under innevarande månad eller , i varje fall i närtid.” har mars månad förflutit, och ett sådant beslut har ännu inte fattats. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Varför har inte ett beslut om de nödvändiga förordningsförändringarna för att kunna ge ISP detta uppdrag fattats, och eftersom ett beslut fortfarande inte fattats, kan ministern göra en ny bedömning om när ett beslut om de nödvändiga förordningsförändringarna kan fattas?
fr · H8112475 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2475 Hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar av (SD) till Infrastrukturminister (S) släppte Transportstyrelsen sin slutrapport med slutsatser, förslag och bedömningar rörande behovet av förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon. Rapportens förslag och bedömningar syftar till att bland annat möjliggöra utvecklingen av mer ändamålsenliga och trafiksäkra fordon och till att öka tryggheten för gångtrafikanter. I rapporten återfinns en internationell analys i vilken det redogörs för de skillnader och likheter som finns när det kommer till regleringar av elsparkcyklar i olika länder. I analysen konstateras bland annat följande: ”I de flesta länderna regleras eldrivna enpersonsfordon som cykel. Få länder har en så låg effektbegränsning för fordonen som . De flesta har högre, eller ingen alls. finns inget hjälmkrav, i vissa länder finns en åldersgräns. Denna varierar mellan . De flesta länder har en högre hastighetsbegränsning än , . Hastighetsbegränsningen i är .” Det finns naturligtvis olika skäl till varför regleringarna skiljer sig åt, och Transportstyrelsen förespråkar att ta bort begränsningen på av motoreffekten. Detta eftersom dagens begränsning bedöms utgöra ett hinder för teknikutveckling och för att effektbegränsningarna bland övriga EU-länder ligger mellan 500 och . Det går dock även att argumentera för ytterligare en strömlinjeformning med vår omvärld i form av höjd hastighetsbegränsning, från dagens till den vanligare hastighetsbegränsningen om . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att höja hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar?
fr · H8112476 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2476 Förutsättningarna för elsparkcyklar av (SD) till Infrastrukturminister (S) släppte Transportstyrelsen sin slutrapport med slutsatser, förslag och bedömningar rörande behovet av förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon. Rapportens förslag och bedömningar har flera syften, däribland att möjliggöra utvecklingen av mer ändamålsenliga och trafiksäkra fordon men också att öka tryggheten för gångtrafikanter. Bland förslagen återfinns bland annat att ta bort begränsningen på av motoreffekten eftersom dagens begränsning bedöms utgöra ett hinder för teknikutveckling och att effektbegränsningarna bland övriga EU-länder ligger mellan 500 och , alternativt ingen begränsning alls. Ett borttagande av denna begränsning skulle enligt Transportstyrelsen med andra ord innebära att vi strömlinjeformar regleringarna med vår omvärld, vilket underlättar för såväl konsumenterna som brukar fordonen i olika stater som för de berörda bolagen som tillhandahåller fordonen. Detta som man genererar bättre förutsättningar för teknikutveckling. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att gå Transportstyrelsen till mötes och ta bort begräsningen på av motoreffekten för dessa fordon?
fr · H8112477 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2477 Svårigheter för personer med funktionsnedsättning att flytta mellan kommuner av (V) till Socialminister (S) Beslut om insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (SoL) är inte likvärdiga i olika kommuner, och detta medför ojämlika levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning. LSS är en rättighetslag som ska garantera personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor. Målet är att den enskilde ska få möjlighet att leva som andra. Vidare ska personer med stora svårigheter på grund av sin funktionsnedsättning enligt SoL ges möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. I en kartläggning som tidigare gjort anges att likvärdighet inom LSS innebär att en person ska kunna räkna med att få sina behov bedömda på samma sätt även om hen flyttar till en annan kommun. Trots ovanstående gör kommuner olika bedömningar. Enligt för är de regionala skillnaderna stora, utredningstiderna är långa och beslut som inte verkställs ökar. Detta innebär stor otrygghet för personer med funktionsnedsättning som har planer på att flytta till en annan kommun. Det finns förvisso möjlighet att ansöka om ett så kallat förhandsbesked för LSS-insatser, men då ett sådant beslut kan ta att få är det i praktiken näst intill omöjligt att till exempel söka utbildning eller arbete i en annan kommun, då få utbildningsanordnare eller arbetsgivare kan vänta på besked. Detta medför i sin tur stora hinder för personer med funktionsnedsättning mot fri rörlighet och kan också få konsekvenser för möjligheten att bli självförsörjande. Enligt FN:s konvention ska personer med funktionsnedsättning ha rätt till arbete på lika villkor som andra, vilket även innefattar rätten att fritt välja arbete på arbetsmarknaden. Även i Agenda återfinns flera utvecklingsmål angående personer med funktionsnedsättning och bland annat delar som rör uppnående av full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla, inklusive personer med funktionsnedsättning. att flytta till en annan kommun kan såklart uppkomma även av andra skäl än utbildning och arbete, men gemensamt är att jämlikhet i detta avseende inte råder. Att kommuner inte gör likvärdiga bedömningar om insatser enligt LSS och SoL svarar inte upp mot gällande bestämmelser eller de principer förbundit sig att följa, vilket försvårar avsevärt för personer med funktionsnedsättning att leva ett liv som andra. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att öka möjligheten för personer med funktionsnedsättning att flytta mellan kommuner och lita på att de kommer att få det stöd de behöver för att kunna leva, bo och arbeta som andra?
fr · H8112478 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2478 Veterinärutbildning av (C) till Statsrådet (S) meddelade att de stänger akuten. Bristen på klinisk personal lyfts som det främsta skälet för beslutet. Bristen på veterinärer leder till att djur och dess ägare får allt längre resor om deras djur blir sjuka eller skadade. presenterade sin prognos för behovet av högskoleutbildade. Myndigheten bedömde i den rapporten att det finns risk för fortsatt brist på veterinärer . En stor andel av de veterinärer som får legitimation har utbildat sig utomlands. Antalet platser på veterinärprogrammet varit , enligt SLU. är söktrycket stort. Att få fler utbildade veterinärer är viktigt för kompetensförsörjningen, djuren och hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att möta bristen på veterinärer?
fr · H8112479 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2479 hantering av stöd av (M) till Näringsminister (S) Riksdag och regering har sett vikten av att företag behöver finnas kvar efter pandemin, och flera stödåtgärder har kommit på plats. senast belyste programmet att myndigheten gjort egna tolkningar i strid med domar, vilket skapar långa handläggningstider och felaktiga beslut. Företagare känner sig maktlösa i sin utsatta situation mot myndigheten. En företagare upplyser mig som ledamot om att även saknar upplysning om exempelvis sista inlämningsdatum. skriver företagaren att det känns som ett svek och att mattan dras undan ens fötter. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur tänker ministern komma till rätta med hantering av stöden?
fr · H8112480 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2480 Skogspolitikens inriktning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I ett brev till uttrycker elva EU-länder oro för och kritik mot syn på skogsfrågor inom ramen för det stora European . Länderna, med bland annat , , och i spetsen, menar att kommissionen har en för smal och kortsiktig syn på klimat- och biodiversitetsfrågorna vad gäller skogen och missar att se hur skogen kan bidra i samhällsutvecklingen på . Länderna kritiserar även kommissionen för att införa helt nya och vaga begrepp, inom ramen för skogsbruket, utan klara definitioner. De elva medlemsstaterna påminner även om att ansvaret för skogen ligger på medlemsstatsnivå och inte på EU-nivå. skrev inte under detta brev. skickas ett nytt brev. är det tolv länder, inklusive de baltiska länderna och . I brevet upprepar medlemsstaterna sin kritik. Man menar att kommissionen överskrider sina befogenheter i arbetet med skogsrelaterade frågor inom ramen för European . De påminner också kommissionen att följa rådsslutsatserna som medlemsstaterna enats om inför arbetet med den nya skogsstrategin. Även i detta brev upprepas att ansvaret för skogspolitiken ligger på medlemsstatsnivå och att måste respektera subsidiaritetsprincipen. Inte heller detta brev skrev på. Regeringen framförde förvisso sitt stöd för innehållet vid rådsmötet den 22–men skrev inte under brevet, då man tyckte att det saknades balans mellan brukande och bevarande. Jag anser att som skogsnation tillsammans med andra skogsnationer är en självklar avsändare av dessa brev och kan inte se att balansen saknas; tvärtom är det just det som uttrycks. Min fråga till till miljö- och klimatminister är därför: Av vilken anledning avstod ministern från att underteckna skrivelserna, och ska ministerns agerande tolkas som att regeringen inte står bakom budskapen som framförs i skrivelserna?
fr · H8112481 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2481 Basanslag till av (M) till Statsrådet (S) har lidit av en skev fördelning mellan basanslag och takbelopp. Trots detta har lyckats väl i allehanda utvärderingar vad gäller såväl forskning som grundutbildning. Den framgångsrika forskningen har renderat mycket externa medel som har kunnat komplettera det låga basanslaget. Men problemet med låga basanslag blir uppenbart och allvarligt år som dessa, då en mycket stor andel av den externa finansieringen uteblir. Det är därför viktigt att den historiskt stora obalansen mellan basanslag och takbelopp korrigeras. Det är viktigt för att kunna upprätthålla den höga kvalitet som framgångsrika produktion pekar på. Med hänvisning till det ovan nämnda vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att förändra balansen mellan basanslag och takbelopp vid ?
fr · H8112482 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2482 Ökade övergrepp mot kristna och andra icke-muslimska kvinnor i av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt en ny rapport från Human Rights Watch tvingas kristna och andra icke-muslimska kvinnor i att bära slöja medan barn i skolor mobbas och förödmjukas offentligt till lydnad. Detta skriver Samnytt. Enligt rapporten använder skolor i det övervägande muslimska en kombination av psykologisk press, offentlig förödmjukelse och sanktioner för att övertala flickor att använda slöja. Elever får också höra att de kommer hamna i helvetet och får koranverser citerade. Lärare klipper av hår som sticker ut under huvudbonader och river sönder kläder som anses vara alltför avslöjande. Enligt rapporten har den islamiska intoleransen ökat markant , och man beskriver det som en attack på grundläggande rättigheter. Kristna är världens mest utsatta grupp, och förföljelser ökar alltmer runt om i världen. Den kallar sig feministisk, och så sent som stod utrikesministern i kammare och läste upp regeringens utrikesdeklaration, i vilken man skriver: ”I är det viktigare att bedriva en feministisk utrikespolitik för kvinnors och flickors rättigheter.” Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att agera i enlighet med det hon säger i utrikesdeklarationen när det gäller det som sker i mot kristna och andra icke-muslimska kvinnor?
fr · H8112483 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2483 Älvdalskan som språk av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) ratificerade minoritetsspråkskonvention, genom vilken erhöll fem nationella minoritetsspråk. har representanter för den älvdalska språkgemenskapen haft kontakt med både regeringen och sekretariat i syfte att få älvdalskan erkänd som landsdels- eller minoritetsspråk enligt konvention. har uppmanat att företa en oberoende utredning av älvdalskan, vilket inte har skett. De argument som förs fram för att älvdalskan ska erkännas som minoritetsspråk är följande: Avståndet till svenska är stort; älvdalskan har av hävd talats i ett avgränsat territorium; älvdalskan är starkt förankrad lokalt och utgör en viktig identitetsmarkör i det område som motsvarar den gamla socken; älvdalskan fungerar de facto redan som ett språk – som ett modersmål, ett kommunikationsmedel som används både i hemmet och i offentliga sammanhang, i böcker, delvis på förskolan och i skolan och inom traditionell och populärkultur. Älvdalskan är delvis standardiserad – finns det ett älvdalskt stavningssystem och dessutom utgivna grammatik- och ordböcker. Dessutom har en rad kurser och konferenser om älvdalskan hållits och en rad vetenskapliga artiklar och avhandlingar publicerats . Dessa argument anses av en rad forskare, kommun och ett flertal föreningar vara tillräckliga för att älvdalskan ska uppfylla kraven för ett erkännande enligt minoritetskonvention. skrev ministerråd att även de anser att älvdalskan uppfyller språkkraven och att hädanefter bör betrakta älvdalskan som språk i framtida kommunikation med . Det bör även noteras att det inte föreligger hinder för att språkliga varieteter, som har betraktats som dialekter, ska kunna få en språkstatus enligt konventionen. Så har det varit exempelvis med meänkieli, som 2000 fick språkstatus i . Älvdalsktalande barn kan få undervisning i älvdalska i skolan tack vare projektpengar. När projektet är slut kommer dessa barn inte längre att få sin laga rätt att utveckla sitt modersmål i skolan. Av ett brev från från till programmet Språket på P1 framgår det att departementet betraktar älvdalskan som ett folkmål eller dialekt och inte agerar i frågan. Bland annat hänvisar departementet till Isofs rapport . Syftet med rapporten är dock att ”skapa en nulägesbild av situationen för älvdalskan, med fokus på frågan om dess språkpolitiska status”. Rapporten redovisar inte en vetenskaplig studie. Vidare skriver Isofs chef i ett brev till samma program i P1 från följande: ”ISOF har som myndighet inte någon hållning i frågan om älvdalskans definition som språk eller dialekt och inte heller om det vore önskvärt att älvdalskan blev ett nationellt minoritetsspråk.” Däremot finns det en del vetenskapliga studier som bekräftar de argument som förs fram för att älvdalskan uppfyller språkkriterierna enligt konvention, en bild som alltså även delas av . Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Har ministern och regeringen för avsikt att följa uppmaning och företa det som är nödvändigt för att älvdalskan ska erkännas som landsdels- och minoritetsspråk i enligt konvention och om så inte är fallet, varför inte?
fr · H8112484 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2484 översyn av kriterierna för begreppet riksintresse av (C) till Infrastrukturminister (S) genomför just nu en remiss på ett förslag om att ta bort eller förändra klassningen av riksintresse från en rad vägar och järnvägssträckor i landet. En av de anläggningar som föreslås få en förändrad status avseende riksintresse är Stångådalsbanan genom och . I delar av banans sträckning vill ta bort klassningen som riksintresse. Exemplet Stångådalsbanan är en regional del av det nationella järnvägssystemet och tjänar väl som ett exempel på motsvarande förslag till förändringar i andra delar av landet. klassas Stångådalsbanan i hela sin sträckning, från till , som riksintresse för transportinfrastruktur. En manöver att i hela eller delar av en trafikanläggning som Stångådalsbanan, eller motsvarande väg/järnväg på annat håll i landet, ta bort den planstatus som ett riksintresse innebär skulle kunna tolkas som att i ett slag slå undan förutsättningar för anläggningens långsiktiga överlevnad. förslag till förändring av riksintressen med koppling till transportinfrastruktur kommer i då kommuner, regioner och näringsliv runt om i landet arbetar för att få till en klimatsmart omställning av transportinfrastrukturen. Det politiska budskapet på alla nivåer lyder att vi ska lyfta flöden av gods och persontransport från överbelastade vägar till järnväg och sjöfart för att på så vis klara att möta både ett ökande transportbehov och högt ställda klimatmål för transportsektorn och 2045. Att staten återkommande ser över och omvärderar nyttjandet av begreppet riksintresse är rimligt. Men då skälet till den förändring i att hävda riksintresse som nu genomför baseras på att man gjort en översyn av vilka kriterier som ska styra för hävdande av riksintresse och därvidlag tagit bort kriteriet ”regional betydelse” förvånar. Värdet och den förväntade effekten av de mycket omfattande resurser staten lägger på att investera i och upprätthålla vägar, järnvägar etcetera brukar beskrivas som både lokala/regionala/nationella och landsgränsöverskridande. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern tagit, eller har för avsikt att ta, några initiativ, när det gäller översynen av kriterierna för begreppet riksintresse och kopplingen till regional betydelse för ?
fr · H8112485 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2485 Barns klagorätt av (SD) till Statsrådet (MP) Det är av vikt att alla barn i har rättigheter att göra sig hörda och har de rättigheter som vi gemensamt bestämt ska gälla för invånare. I de fall rättigheter uteblir ska det åtgärdas. Om rättigheter kränks ska det vara möjligt att få sin sak prövad. För barn fungerar klagorätten och processerna för att göra sig hörda inte alltid i . Det hölls en konferens på temat Tillsammans för barnens bästa, arrangerad av Myndigheten för föräldrarätt och föräldraskapsstöd. Där togs det upp att processer och metoder för att barn ska kunna göra sig hörda utarbetas på vissa håll i landet. Det noterades även att det är negativt att det inte sker på flera håll i och att variationerna i allt högre grad kommer att innebära ojämlika förhållanden för barn i landet. tar upp att det brister både i lagstiftning och i praxis i gällande barns rättigheter. Organisationen förordar det tredje tilläggsprotokollet, TP3, som ett verktyg som ger barn en individuell klagorätt i de fall möjligheten inte ges i det egna landet. Detta bör dock utgöra ett sista alternativ. Det bästa är att processerna för att göra sig hörd och för att utöva klagorätt finns nära, i det egna landet, där de konkreta rättigheterna kan ges. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur och när ska statsrådet tillse att barns individuella klagorätt tillämpas i ?
fr · H8112486 · 2021-04-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2486 handläggning av (M) till Näringsminister (S) har fått mycket kritik för sin hantering av de olika coronastöden till drabbade företag. Regelverket för att kontrollera har varit snårigt, och processerna är svåra att klara för dem som ansöker och överklagar. Exempelvis har jämförelsemånaden varit fel. Företagare har blivit utan stöd, trots att de troligen borde ha fått det, medan andra har fastnat i systemen och fått vänta oacceptabelt länge på beslut. Förvaltningsrätten har i många fall konstaterat att verket inte följt lagen, men de som fått rätt i domstol har inte fått stödet ändå efter avgjord juridisk process. Det har blivit tydligt under pandemin att har stora brister i sin organisation, i sin tolkning av regler och i sitt arbetssätt. går allt fler företag i konkurs, många företagare hamnar i ekonomisk knipa, även privat, och ängslan och oro sprider sig. Inte alla orkar eller har kunskapen att driva överklaganden mot , trots att de försökt göra rätt. Självklart måste kontrollen av fuskande företagare och bedragare vara noggrann, men orsakar med sina brister stora problem hos seriösa företag. Min fråga till näringsminister är: Vilka åtgärder vidtar ministern för att lindra och lösa problemen hos drabbade företag som orsakats av handläggning?