ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111854 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1854 Åtgärder för hyrköp av (KD) till Statsrådet (MP) har en historia av byggande av hyresrätter och tillhörande allmännytta. I städernas förorter och utsatta områden är hyresrätten i stort sett den enda boendeform som finns att tillgå. är inkomsterna där lägre – och hyrorna så pass höga – att det minskar möjligheterna att själv spara ihop till en kontantinsats och finansiera ett köp av en bostad. Med hyresrätten betalar hyresgästen både för fullservice och för hyresvärdens kapitalkostnader och avkastningskrav. Över tid är därför hyresrätten mycket dyrare än en bostadsrätt. Dessutom går hyresrättsinnehavaren miste om potentiell värdeökning. För att möjliggöra för fler att äga sitt boende behöver nya reformer tas fram. En sådan är hyrköp. Det innebär att en del av hyran går till att köpa lägenheten, så att man successivt ökar sitt ägande i bostaden och får till en övergång från hyrt till ägt boende – utan behov av lånelöften och större kapitalinsatser. Detta möjliggör även för människor med låg ekonomisk standard, som ofta sitter fast i hyresrätten som boendeform, att långsiktigt kunna äga sin bostad. har en rad projekt med hyrköp tillkommit bland privata företag. Denna typ av hyrköp är dock av modellen att hushållet hyr med option att (ofta tidsbegränsat) köpa bostaden till ett förutbestämt pris. Hyrköpsmodellen som vi avser är i stället av konstruktionen att en del av hyran går till ett successivt köp av lägenheten. Hyrköp behöver dock utredas, eftersom det inte finns något regelverk kring boendeformen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma med förslag som möjliggör hyrköp?
fr · H8111855 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1855 Tidningsutdelning på landsbygden av (KD) till Statsrådet (S) Landsbygden är hårt prövad då samhällsservicen tenderar att centraliseras och därmed flytta allt längre bort. är det Postnord som är på väg att avveckla sin del av samhällskontraktet. Posten är en väsentlig del av landets struktur och fyller en oerhört viktig roll för alla boende på landsbygden. Man ska nu gå över till utdelning i stora delar av landet. Vi som bor ute på landsbygden får dagstidningarna distribuerade med lantbrevbäraren. Att få sina dagstidningar är oacceptabelt. Om man då avslutar prenumerationen på grund av detta blir alla parter förlorare. Från PTS har det kommunicerats att särskilda flöden kan bli aktuella för laboratorieprover, adresserade tidningar och andra mer tidskritiska försändelser. PTS har också bedrivit tillsyn med fokus på ett område kring och för att kontrollera att Postnord lever upp till gällande krav och villkor utifrån varannandagsutdelningen. När problemet för dagstidningar associerat med varannandagsutdelningen har lyfts som fråga i har statsrådet hänvisat till alternativa sätt att distribuera tidningar på. Att dela ut tidningar i regi utanför det stöd som Postnord uppbär för att nå landsbygden med distribution är en kostnad som dagstidningar kan ha svårt att klara. Tillgång till dagstidningar på nätet är inte en självklarhet i delar av landet där bredbands- och mobiltäckning inte är starka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att tidningsutdelningen på landsbygden inte ska drabbas av den försämrade postutdelningen?
fr · H8111856 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1856 Ågärder mot kriminaliteten i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) och briserade sprängladdningar på flera håll i . började ett tjugotal bilar brinna i samband med ett bombdåd vid i . Även en garagelänga förstördes. inträffade ytterligare ett bombdåd i . Polisen skriver på sin hemsida att en ”mindre explosion” inträffade vid en fastighet på på Vilan. larmades polisen till ett annat bombdåd i i . Där hade någon bombat ett flerfamiljshus på . , med justitieminister i spetsen, tycks ha förlorat all kontroll över landet som förvandlats till mer eller mindre en krigszon på sina håll. Det laglösa breder ut sig i samma takt som justitieministern i stället för att ta tag i problemen fokuserar all sin kraft på sociala medier för att kasta lögner på den politiska oppositionen som lyfter fram problemen och ifrågasätter regeringens oförmåga att ta itu med dem. Jag har gång efter annan i skriftliga frågor pekat på den alltmer utbredda kriminaliteten i vårt en gång trygga och begärt svar av justitieministern om vilka åtgärder han tänker vidta. I sina svar pekar han oftast bara på att regeringen satsat på fler poliser och att man skärpt straffen. Detta räcker dock uppenbarligen inte, vilket också , före detta statssekreterare i , pekar på i tidningen . ”Man har av mer eller mindre populistiska skäl höjt maxgränsen för straff, väl medvetna om att höjningen inte kommer att slå igenom, eftersom domstolarna inte ändrar sin praxis på grund av det. Poängen har varit att det ska se bra ut för allmänheten”, säger han. Justitieministern verkar sakna både viljan och de verktyg som krävs för att verkligen komma till rätta med den ökande och allt grövre kriminaliteten och borde kanske därför tänka på att lämna över ansvaret till någon som har viljan och framför allt de rätta verktygen. Med anledning av hans tidigare misslyckanden och ovilja att avgå vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern egentligen att göra för att komma till rätta med den utbredda kriminaliteten i ?
fr · H8111857 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1857 Åtgärder mot havreflygsot av (SD) till Statsrådet (S) Svenskt havre har intressanta egenskaper. Det är särskilt hälsosamt och är naturligt glutenfritt. Det är en bas för flera nya produkter, och odlingsförutsättningarna för havre är särskilt goda i vår del av världen. Havre har stor framtida exportpotential. Hinder för odling av havre på större arealer än bör undanskaffas. Ett odlingsproblem som har ökat är förekomsten av havreflygsot. Orsaken kan vara att många använder eget obetat utsäde, enligt Växtskyddscentralen. Arealen har även ökat. Betning, främst kemisk, har varit och är en metod för att hantera problemet, eftersom havresflygsot främst är utsädesburet. För dem som tar eget utsäde är det alltså befogat att göra utsädesanalyser av flygsotsförekomst och att beta vid behov. Om åtgärder inte vidtas kommer havreflygsot att spridas än mer, inte minst när arealen ökar. är ambitionerna höga att minska bekämpningsmedelsanvändningen, och termisk betning är inte lika effektivt. Ekologiska odlingar har inte tillgång till kemisk betning. Det behövs alltså åtgärder på både kort och lång sikt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att minska odlingsproblemen med havreflygsot?
fr · H8111858 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1858 Skadeståndskrav på föräldrar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Skadeståndskravet på föräldrar infördes och innebär att föräldrar är skyldiga att ersätta skador som deras barn orsakar genom brott. Dagens belopp är på . Brottsligheten kryper allt längre ned i åldrarna, och föräldrar verkar inte ta tillräckligt ansvar för sina barns beteende. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att höja skadeståndskravet på föräldrar för att därigenom sätta press på dem att ta ökat ansvar för sina barn?
fr · H8111859 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1859 utbyggnad av kolkraft av (SD) till Statsrådet (S) som man i väljer att av ideologiska skäl lägga ned fullt fungerande, tillförlitliga och fossilfria kärnkraftverk ser vi hur bygger ut sin kolkraft – och det sker i en explosionsartad fart. Bara har vi sett hur kommunistregimen byggt så mycket kolkraft som hela övriga världen tillsammans – vilket motsvarar ett stort kolkraftverk . Under ett tal inför meddelade diktator att hade som målsättning att bli klimatneutrala . Det är, milt uttryckt, en lång väg dit, inte minst mot bakgrund av deras rekordstora satsning på just kolkraft som förväntas vara i drift för att bli lönsam. Det finns därför stor anledning att tro att den kinesiske ledaren även i denna fråga är opålitlig. Till skillnad från många andra länder ökar sina koldioxidutsläpp snarare än minskar dem. Enligt nyhetssidan Bloomberg ökade utsläppen i landet . I minskade utsläppen i stället 2020, i EU och minskade de och i . Mot bakgrund av detta har flitigt diskuterat ett eventuellt införande av koldioxidtullar på importerat gods. Sådana åtgärder lär slå hårt mot länder som , som inte har samma ambitionsnivå avseende värnandet av klimat och miljö. Statsrådet önskas svara på följande fråga: Hur ställer sig statsrådet till införandet av koldioxidtullar riktat mot importerade varor, och kan vi förvänta oss att hon på annat sätt verkar för att värna produkter som producerats med hjälp av fossilfria källor, exempelvis kärnkraft?
fr · H8111861 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1861 Luftfartsverkets coronastöd av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade om ett extra tillskott på till () som skulle täcka myndighetens intäktsbortfall med anledning av coronapandemin. Det har dock framkommit i möte med flygbranschen att LFV meddelat att myndigheten inte kommer att använda sig av stödet utan i stället ta igen det ekonomiska miljardunderskottet genom höjda avgifter för flyget kommande år. Stödet till LFV är politiskt beslutat för att upprätthålla flygtrafikledningen även under kris. Återhämtningen av flyget har gått betydligt sämre än förväntat till följd av en andra smittspridningsvåg, och ligger flygtrafiken på minus jämfört med normalläge. Läget är sämre än förutspått. Flygbranschen i har gått igenom ett stålbad av besparingar och personaluppsägningar för att anpassa verksamheten till en lägre efterfrågan. Dessa besparingar görs för att flyget ska kunna återhämta sig. Flygplatser och flygbolag i känner nu en stor oro över höjda avgifter då LFV inte använder stödet för att dämpa underskottet. Flyget måste ha förutsättningar för att starta om efter coronapandemin. Då regionala flygplatser och statliga Swedavia redan har en ansträngd situation ser framtiden mörk ut. Om LFV höjer sina avgifter i stället för att använda sig av de i tillskott som har beslutat om riskerar detta att helt enkelt äta upp de besparingar som flygplatser och flygbolag gjort för att kunna starta om trafiken. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att inte ska höja sina avgifter för flyget då de inte gjort de kostnadsbesparingar som de i tillskott var avsedda för?
fr · H8111862 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1862 Barn med långtidscovid av (M) till Socialminister (S) Allt fler barn i åldern 11–diagnostiseras med långtidscovid, visar statistik från Region . Symtomen ter sig olika, men en gemensam nämnare är att sjukdomen inte går över, och detta påverkar skolgång och socialt umgänge. Sjuka barn medför även föräldrar som stannar hemma för vård av sjukt barn. Det saknas data och statistik för hela riket om långtidssjuka barn med covid-19. Mörkertalet är antagligen stort. Regeringen föreslog att ska tilldelas för att förbereda forskning om långtidssjuka i covid-19. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att inhämta statistik från hela för att kartlägga utbredningen av långtidscovid hos barn?
fr · H8111863 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1863 upphandling av (M) till Infrastrukturminister (S) släppte granskningsrapporten och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser (RiR 2020:17). I rapporten fick kritik för dyra upphandlingar av basunderhåll för drift och underhåll av järnvägar där slutkostnaden är stor. På svarar regeringen i en skrivelse (skr. 2020/21:86): ”Regeringen instämmer i att det är en viktig förutsättning för att kunna genomföra tillräckliga analyser och erfarenhetsbaserade utvärderingar för att förbättra kontraktens utformning och därmed minska risken för kostnadsökningar. Regeringen instämmer vidare i iakttagelser att kontraktens utformning har betydelse för att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet och att i möjligaste mån ge entreprenörer funktionsansvar och frihet att hitta effektiva lösningar i syfte att främja innovation och konkurrens och göra marknaden mer attraktiv.” Regeringen hänvisar vidare till betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18) för möjliga lösningar på kritik. Järnvägsunderhåll är dyrt och tidskrävande. Brister i underhållet sparar pengar på kort sikt, men på lång sikt riskerar bristerna att bli större och kostnaderna högre. Detta påverkar underhållsbudget negativt, och störningar i trafiken förlängs. finns det startup-företag och företag med effektiva och kostnadsbesparande lösningar som skulle underlätta underhållsarbete men som har svårt att komma in på upphandlingar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ för att underlätta innovations- och funktionsupphandlingar hos ?
fr · H8111864 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1864 Forskning om barn med långtidscovid av (M) till Statsrådet (S) Allt fler barn i åldern 11–har diagnostiserats med långtidscovid visar statistik från Region . Symptomen ter sig olika, men en gemensam nämnare är att sjukdomen inte går över och detta påverkar skolgång och socialt umgänge. Sjuka barn medför även att föräldrar måste stanna hemma för vård av sjukt barn. Det saknas data och statistik för hela riket om barn som är långtidssjuka i covid, mörkertalet är antagligen högt. Regeringen föreslog att ska tilldelas för att förbereda forskning om långtidssjuka i covid. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att inkludera barn i forskning om långtidscovid?
fr · H8111865 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1865 Nord Stream 2 av (SD) till Utrikesminister (S) I svar på en skriftlig fråga (2020/21:1707) om regeringen, mot bakgrund av bland annat giftattacken mot den ryske oppositionspolitikern och utvisningarna av diplomater från , och från , kommer att vidta några åtgärder för att förmå att stoppa planerna för gasledningen Nord Stream 2 svarar utrikesministern att ”regeringen har gjort klart att har en kritisk inställning till Nord Stream 2 och har tydligt uttalat oro för den påverkan projektet kan ha på såväl EU:s gemensamma energipolitik, som på individuella staters försörjningstrygghet. Vi tar särskilt oro som transitland för gas på allvar. har tillsammans med och andra EU-länder tidigare fört upp frågan på EU:s agenda. Jag utesluter inte att Nord Stream 2 kan komma att diskuteras när utrikesministrarna sammanträder för den planerade diskussionen om .” Jag välkomnar regeringens kritiska syn på Nord Stream 2 som gör beroende av rysk gas. har tidigare infört sanktioner mot Nord Stream 2, vilket förhalat projektet. Sanktionerna infördes då anser att gasförbindelsen mycket riktigt ger för mycket hävstång över gasförsörjning och hotar säkerheten i regionen, vilket också tidigare påpekats av en rad europeiska stater och EU:s kommissionär för klimat och energi. uppmanade två amerikanska senatorer att genomföra sanktioner som syftar till att blockera slutförandet av rörledningen och skrev i ett brev att det inte skulle vara ”en konstruktiv väg framåt till ett partnerskap” med . å sin sida vill nu göra ett avtal med för att slutföra det kontroversiella gasprojektet. Den tyska förbundskanslern strategi för att övertyga om att skrota sanktionerna mot projektet inkluderar en regleringsmekanism som skulle begränsa förmåga att manipulera energimarknaden. planerar också, enligt källor till Bloomberg, att erbjuda sitt stöd till flytande naturgasimport med byggandet av LNG-terminaler. och kontor har dock vägrar att kommentera uppgifterna. , grundare av och ordförande för ’s Global Energy Center och tidigare amerikansk ambassadör i EU, säger till Bloomberg att ”det kommer inte att vara lätt att komma med någon form av resolution som tar hänsyn till alla intressenters intressen och som erkänner senaste beteende. Det är upp till att komma med ett starkt förslag.” Bloomberg rapporterar vidare att Bidenadministrationen, enligt en nära källa, är känslig för extraterritoriella sanktioner och tittar på alternativ. Skulle börja vika sig och komma överens med finns risk för att det som utrikesministern anför i sitt svar om att ”det är centralt att EU förblir enat i sin Rysslandspolitik” går förlorat. Utrikesministern skriver vidare i sitt svar på min fråga att ”det vore oklokt att agera på ett sätt som bidrar till splittring kring hur den politiken ska utformas, det ligger inte i intresse.” Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att ta initiativ till att diskutera Nord Stream 2, när EU:s utrikesministrar sammanträder , med anledning av försök att övertyga om att skrota sanktionerna, och vilka åtgärder avser ministern att vidta inom EU-kretsen?
fr · H8111867 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1867 Fusk och självgranskningar hos studieförbund av i (SD) till Utbildningsminister (S) Fusk och försnillande av svenska skattebetalares pengar har dessvärre blivit ett stående inslag när det gäller den offentliga debatten och den mediala rapporteringen kring den statliga folkbildningspolitiken. Från såväl politiskt som akademiskt håll har fusket uppmärksammats. Fusket som har lyfts fram är mycket omfattande, och handlar det om väldigt många , kanske till och med miljardbelopp, som har gått till felaktiga ändamål. På fuskandet finns en rad anmärkningsvärda exempel vilka inkluderar omfattande systematiskt fusk bland de studieförbund som bedriver verksamhet i i , där statsbidrag bland annat har delats ut till kurser som i själva verket aldrig ägt rum och för deltagare som inte existerar. Detta är något som avslöjades under föregående år. Inte bara fusket i sig bland studieförbunden har föranlett kritik från olika håll i den offentliga debatten, utan även hur efter avslöjandena har hanterat att det har fuskats har kritiserats. Det är en kritik som är mycket befogad, enligt undertecknad. När fusket har uppmärksammats så har förvisso agerat för fördjupad kontroll av studieförbunden, men grundproblemet kvarstår när de berörda studieförbunden tillåts genomföra självgranskningar för att kontrollera fuskets utbredning, i stället för att en trovärdig extern och oberoende granskning sker. Det bristfälliga resultatet av självgranskningarna presenterades . Självgranskandet har lett fram till att olika studieförbund har använt olika metoder för att granska, vilket inneburit att man har haft olika gränsvärden för fusk och hur stor del av verksamheten som har granskats. I flera fall när studieförbunden framhåller i procent hur många timmar av studiecirklar man har behövt stryka efter sina granskningar, så anges detta som procent av det totala antalet studiecirkeltimmar snarare än som procent av urvalet timmar som har varit föremål för granskning. På så sätt ser fusket mindre betydande ut eftersom man räknar med att den verksamhet som inte har granskats är utan timmar som hade behövt strykas. Regeringen behöver agera med tydlighet för att värna legitimiteten i den statliga folkbildningspolitiken. Det kan inte fortsätta vara så att skattemedel går till fusk och bedrägerier, eller för den delen islamism som hos studieförbundet . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att agera för att extern och oberoende granskning ska ske av nyttjandet av det statsbidrag till folkbildningen som går till studieförbunden?
fr · H8111868 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1868 Förenklingar för ägarlägenheter av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) har det varit möjligt att bilda ägarlägenhetsfastigheter. Upplåtelseformen ägarlägenheter är därmed en relativt ny boendeform i , men den är vanlig i andra länder. Ägarlägenheten skulle kunna fylla en viktig funktion i utsatta områden med hög andel hyresrätter. Dels skulle blandningen av upplåtelseformer kunna bidra till att minska segregationen i bostadsområden, då dessa områden ofta är i behov av renoveringar. En ombildning till ägarlägenhet skulle frigöra kapital för fastighetsägaren att rusta upp beståndet. Som boendeform är ägarlägenheten ett långsiktigt boende där den boende har möjlighet att påverka sitt boende efter egna önskemål. Ägarlägenheterna kräver heller inte en kvalificerad majoritet för att ombildas, vilket är fallet för bostadsrätten. Och i miljonprogramsområdena är det oftast svårt att ombilda. Upplåtelseformen har dock inte tagit fart , fastän det finns vissa påbörjade projekt i främst storstäderna. I den statliga utredningen hyresrätt till äganderätt (2014) framkom att en rad förändringar behövde göras för att öka förekomsten av äganderätten. Bland annat kan ägarlägenheter bara uppstå i samband med nyproduktion. Det hämmar utbudet och behöver ändras så att ägarlägenheter även kan bildas ur det befintliga beståndet. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig också åt från bostadsrätten. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tak på . Bostadsrätten beskattas bara till och max . Ägarlägenheten ska därutöver betala andra avgifter kopplade till småhus. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att underlätta bildandet av ägarlägenheter?