ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111713 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1713 Däckbyte och av (M) till Infrastrukturminister (S) gjordes det ett viktigt undantag för vinterdäcksbyten på grund av den rådande pandemin. Verkstäder måste få på sig att byta däck även . Vi närmar oss skiftessäsongen med stormsteg, och efter är det förbjudet med dubbdäck. är det en extremt mellan då man måste ha vinterdäck vid vinterväglag och då man inte får ha dubbdäck. På grund av den rådande pandemisituationen, med kunder som inte vill eller kan byta däck på grund av sämre bemanningsläge på verkstäderna, så ser branschen även ett behov av att förlänga tiden då man får köra med dubbdäck med minst . Det finns en överhängande risk för att branschen inte kommer att kunna skifta på alla bilar, och att de därmed blir olagliga att framföra efter . till hela landet står dubbdäcken för av marknaden. Med cirka 4,8 miljoner bilar i trafik ska i värsta fall över 2 miljoner fordon hinnas med . Ett antal av de 2,7 miljonerna med dubbdäck skiftar förvisso , men det är också väldigt väderberoende. Regeringen borde därför även göra en lämplig ändring i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om användning av däck m.m. avsedda för bilar och släpvagnar som dras av bilar, TSFS 2009:19. Stöd för detta finns i 4 kap. 18a § tredje punkten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att även underlätta byte från vinterdäck till sommardäck på ett coronasäkert sätt enligt beskrivningen enligt ovan?
fr · H8111714 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1714 Byggnation på av (C) till Statsrådet (S) och har presenterat en avsiktsförklaring att etablera ett fängelse i . Regeringsföreträdare har hyllat överenskommelsen. Enligt planerna kommer fängelset att etableras på högvärdig , strax öster om stadskärna. Marken, som tillhör , har utarrenderats och brukats som jordbruksmark av högsta klass. presenterade regeringen sin livsmedelsstrategi, vilken ställde sig bakom. I denna pekar regeringen ut produktiv som en produktionsresurs som måste värnas. Bland annat skriver regeringen: ”Regeringen anser att det är otillfredsställande att lagstiftningen inte tillämpas på avsett sätt och att det behöver säkerställas att hänsyn tas till jordbruksmarken i den fysiska planeringen.” agerar regeringens egna myndigheter alltså tvärtemot, och i stället för att välja att etablera fängelser på mindre produktiva marker väljer i detta fall Kriminalvården alltså att etablera sig på och mest produktiva . Därför vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt ämnar statsrådet agera för att säkerställa att regeringens livsmedelsstrategi får genomslag i de egna myndigheternas fysiska planering?
fr · H8111715 · 2021-02-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:1715 Svenska kraftnäts syn på energifrågan av (M) till Statsrådet (S)
fr · H8111716 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1716 EU:s investeringsavtal med av (SD) till Statsrådet (S) Just nu är EU på väg att slutföra ett investeringsavtal med (Comprehensive Agreement on Investment, ). Detta sker som vi vet att den kinesiska kommunistregimen utökat sitt förtryck av minoriteter, inte minst i där det finns koncentrationsläger med uppemot 1 miljon människor som torteras, indoktrineras, används i tvångsarbete och utsätts för andra systematiska fysiska och psykiska övergrepp. Vidare sker detta som fått ett alltmer aggressivt tonläge gentemot omvärlden, inkluderat, men kanske främst i form av krigsretorik gentemot den framstående demokratiska önationen . När EU kan förhandla om investeringsavtal med är det minsta man kan begära ett liknande förhållningssätt gentemot , varför det är välkommet att EU valt att inleda förhandlingar om detta, men också att krav ställs på . Vi borde dessutom göra mer än så. har föreslagit ett renodlat frihandelsavtal med , vilket undertecknad även lyft i en tidigare skriftlig fråga till statsrådet (2020/21:1268). Detta skulle skapa ekonomiska möjligheter för såväl som EU och innebära en stark signal om vårt starka stöd till i tider då de utsätts för återkommande provokationer och hot från den kinesiska diktaturen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka krav har statsrådet ställt på i arbetet med EU:s investeringsavtal med landet?
fr · H8111717 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1717 Stöd till hotellbranschen av (SD) till Näringsminister (S) Den svenska hotellbranschen har under befunnit sig i ett mörker, och i skrivande stund finns få tecken på att de går mot ljusare tider . Med bara var tionde hotellrum i bokat är läget katastrofalt för branschen. Hotellens intäkter är 70–lägre än . Detta enligt besöksnäringens branschorganisation som tagit fram aktuella siffror för näringen . Nästan all omsättning har försvunnit, och har hotellens intäkter sjunkit med jämfört med . I är läget än mer illa med 9 av 10 hotellrum obokade och ett intäktsras på . , vd för , uttryckte situationen så här i : ”Det understryker den extremt svåra situationen där vi nu snart är in i ett stålbad för hotellen. Nästan all omsättning är borta och bokningsläget ser mycket dåligt ut.” Risken är att företag som normalt är livsdugliga dukar under på grund av pandemin och konsekvenser av dess bekämpning. befinner vi oss dessutom i en situation där redan beslutade stöd inte når de företag som har rätt till dem, alternativt inte ens är möjliga att söka . Huvudproblemet är inte de stödpaket som regeringen, inte sällan efter påtryckning från oppositionen, levererat, utan i stället att stöden tycks ha svårt att nå fram. Ett av problemen som dock lyfts är att de större hotellkedjorna slagit i taket för stöden och således inte får ta del av ytterligare stöd. Trots att har samlat i ladorna är vi ett av de länder som faktiskt har spenderat minst. Hotellen genomlider en vargavinter, och det är hög tid att få ut stöden till företagen. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några ytterligare åtgärder för att underlätta för hotellbranschen?
fr · H8111718 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1718 Industrispionage av (SD) till Statsrådet (S) av har utsatts för cyberattacker enligt en ny undersökning från Teknikföretagen själva. Detta är en markant ökning i relation till förra årets siffra på . Problembilden stärks även av att Säkerhetspolisen påtalade problematiken med industrispionage i sin årsbok – i vilken de även pekade ut särskilda länder från vilka spionaget sker. De stora svenska bolagen är förhållandevis vana och har byggt upp både kunskap om och förberedelser mot industrispionage. I stället är det de mindre företagen, inte sällan underleverantörer till de större svenska teknikbolagen, som ligger i farozonen. , ansvarig för digitaliseringsfrågor på Teknikföretagens näringspolitiska avdelning säger till följande till Fplus: ”Cyberattackerna har nått en så hög nivå av professionalism och industrialiseringen att svensk konkurrenskraft äventyras. Underrättelsemyndigheterna har därför blivit tydligare med att berätta vad de ser på radarn. Den teknikstöld som pågår kan ha stora konsekvenser för hela ekonomi eftersom det kan leda till att nya teknologiska framsteg kommersialiseras utomlands. Vi riskerar i förlängningen alltså att bli utkonkurrerade av aktörer i andra länder som använder teknik som egentligen är utvecklad i och som de inte får betalt för.” En onekligen ytterst dyster framtidsspaning. Mot denna bakgrund framgår det tydligt att mer behöver göras från politiskt håll, även om inrättandet av en cybermyndigheten är en början. Med anledning av det ovan beskrivna vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att begränsa industrispionage och dess skadeverkan för svenska bolag?
fr · H8111720 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1720 Elpriserna av (M) till Statsrådet (S) rapporterade nyhetssidan Fplus att energiminister (S) förbereder en ny ellag som kraftigt kan höja företagens elpriser. har regeringen lagt fram ett nytt förslag som även det kommer att höja elnotan för näringslivet. Det handlar om slopandet av anslutningsavgiften till stamnätet för havsbaserad vindkraft. I korthet har regeringen dragit slutsatsen att en sådan åtgärd kommer att skala upp produktionen i havbaserad vindkraft och därmed förse , i synnerhet elkrisdrabbade , med stabil och hög effekt. Förslaget fick kritik då , på regeringens begäran, lämnade förslag på hur slopandet kunde utföras. I skrivelsen tog myndigheten tillfället i akt att varna för att ”ett särskilt stöd för havsbaserad vindkraft inte är samhällsekonomiskt lönsamt”. ”Ett sådant stöd kommer att innebära begränsad kontroll över kostnaderna för staten och vid en omfattande utbyggnad av havsbaserad vindkraft riskerar de totala kostnaderna att bli höga”, skriver . Att elkunderna får ta notan verkar regeringen vara medveten om. I sin konsekvensanalys skriver de att stödinsatsen kommer att bekostas av och slutligen finansieras av nätkundskollektivet. Det kommer i sin tur att innebära betydande smällar för kunder i transmissionsnätet, med andra ord tunga elkonsumenter inom industrin. ”För kunder i transmissionsnätet skulle ökningen däremot vara kännbar, eftersom de skulle kunna få bära uppemot hälften av den totala kostnaden”, står det. ”I ett läge när säger att det är den ökade mängden vindkraft som gör att kostnaderna skenar säger nu regeringen att också ska lägga pengar på att bygga elnätet ut i havet. jobbar redan med att få plats med enorma investeringsplaner och ska de få ännu mer att göra. har kommit fram till att det inte är kostnadseffektivt”, säger företrädare för till Fplus. Ytterligare motargument från är att elproduktionen från havsbaserad vindkraft kan stå på egna ben utan stöd från staten. Det är således inte här man behöver lägga sin fokus. ”Svensk Vindenergi säger själva att framåt 2040 kommer havsbaserad vindenergi inte att behöva den här typen av subvention för att vara lönsam. Man vill alltså driva in produktion som klarar sig själv och som redan är en etablerad teknik”, säger företrädare för i samma artikel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömning av konsekvenserna av regeringens förslag enligt ovan, och avser man i så fall att förändra det så att det inte innebär dyrare kostnad för elkunder?
fr · H8111721 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1721 Dialog före gränsstängningar av (C) till Statsrådet (S) Utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor, , aviserade att hon initierat en diskussion i nordiska samarbetsministerrådet , för att tydliggöra ansvaret för hur man i kan samverka mer effektivt i gränshinderfrågor. Även om varje lands behov av, samt rätt och skyldighet att vidta åtgärder för att förhindra smittspridning och skydda sin befolkning iakttas, kan konstateras att samarbetet under pandemin på regeringsnivå mellan och våra närmaste grannländer kännetecknats av splittrat och oförberett agerande utan samordning. Ländernas regeringar har inte uppträtt samlat och samordnat utan tvärtom genom ensidiga, drakoniska och drastiska beslut öppnat och stängt sina landsgränser hipp som happ. Detta har skadat tusentals gränspendlare i , i min hembygd , runt norsk-svenska gränsen liksom till och senast , i fastlandets närområden. sedan den nordiska passunionen blev verklighet är våra länders gränser ömsesidigt stängda. Statsrådets ansats att öka samverkan och informationsutbytet i gränshinderfrågor är därför mycket välkommen och välbehövlig. Det finns otaliga exempel på hur gränspendlande enskilda människor och familjer kommer i kläm, far illa och i vissa fall tyvärr behandlas omänskligt och djupt ovärdigt. Svenska elever har fått sina gymnasiestudier i avbrutna. Svenska familjemedlemmar har nekats besök hos dödssjuka släktingar i och eller rentav nekats inträde för att ta ett sista farväl. I har umgänget mellan barn och föräldrar varit kraftigt försvårat. I pressmeddelandet från betonade statsrådet vikten av att föra en dialog innan beslut fattas som påverkar medborgares rörlighet över gränserna. Min fråga till statsrådet är därför: Vilken dialog har statsrådet och regeringen haft med sina norska, danska och finska regeringskollegor som föregått den senaste tidens svenska inreserestriktioner?
fr · H8111722 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1722 Attacker mot kyrkor och kristendomen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen rapporterar att tre brandbomber kastades mot . Det handlar uppenbart inte om busstreck eller en tillfällets ingivelse. Det var tydligen planerat, och avsikten torde ha varit att bränna ned kyrkan. Det var inte heller första gången som attackerades. utsattes flera andra kyrkor för attacker, till exempel i och i . Det är inte heller länge sedan som 300 gravstenar vältes på i , där människor vilar som har skapat de förutsättningar som vi kan glädja oss åt . Glädjande nog upprörs vissa människor av sådana handlingar och hedrar de avlidna, exempelvis genom en blomsternedläggning på . Tidningen uppger att har beräknat att 800 misstänkta hatbrott har skett mot kyrkor och kyrkogårdar och att en fördubbling av anmälningarna har skett . Jag anser att en systematisk utredning är påkallad för att ta reda på om det finns gemensamma motiv bakom dåden och hur en eventuell kristofobi ser ut. Dessa angrepp mot ett av de fundament som bär upp måste upphöra. Kultur- och demokratiminister säger att vi verkligen måste göra vad vi kan för att bekämpa de här brotten. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad gör ministern för att undersöka om det finns likartade motiv bakom flera av dessa dåd, hur den eventuella kristofobin i ser ut samt vad som kan göras för att få stopp på den?
fr · H8111723 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1723 Romernas svåra situation i EU-länder under pandemin av (L) till Statsrådet (MP) Romer är största minoritet och spridda i olika länder. Gemensamt är en historia av övergrepp och utsatthet. är det många EU-länder som misslyckas med att leva upp till sina åtaganden om mänskliga rättigheter när det gäller den romska minoriteten. Det situation som romerna tvingas leva i är på många sätt en skam för EU. På EU-nivå har fördömanden fällts och projekt har initierats men ingen reell förändring har skett. Så sent som godkände en resolution som krävde lika tillgång till utbildning, sysselsättning, sjukvård och bostäder med rättsligt bindande mål och en tillsynsmekanism på EU-nivå, med stöd av tillräcklig finansiering. Ledamöterna krävde även kompensation för offer som utsatts för tvångssterilisering samt ett slut på skolsegregering. Under pandemin har situationen för redan utsatta grupper blivit allt sämre. En galopperande arbetslöshet i kombination med bristen på tillgänglig sjukvård samt fattigdom gör situationen ohållbar på många håll. I rapporten the pandemic – human rights violations in the enforcement of COVID-19 measurements från konstateras att de så kallade nedstängningar som har genomförts i en majoritet av EU-länderna har drabbat bland annat den romska minoriteten hårt, inte minst genom ytterligare stigmatisering. Bara har dokumenterat flera fall där militären använts för att tvinga romer kvar i ”sina” bosättningar. Detta var åtgärder som specifikt riktades mot romska byar. Brittiska BBC World hade ett långt reportage från bulgariska där 25 000 romer bor under fullständigt katastrofala förhållanden. är och ska vara en stark tillskyndare av det europeiska samarbetet. Det sätt som romer behandlas på är ovärdigt. romer behöver stöd och handlingskraft . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att uppmärksamma den romska minoritetens situation inom EU, speciellt med tanke på pandemin?
fr · H8111724 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1724 Elförsörjningen i av Boriana (M) till Statsrådet (S) De höga elpriserna har fått företag att tillfälligt pausa sina verksamheter. Bland annat Holmens pappersbruk har valt att stänga ned stora delar av produktionen. Enligt driftschefen för är perioder av höga elpriser en del av elmarknaden, och det är ”logiskt att elkunder - både konsument och industrier - väljer att inte använda elen när den är som dyrast och smutsigast”. Det är en synnerligen märklig och direkt destruktiv inställning i ett land som , där elproduktionen under århundraden tillhörde världens renaste, billigaste och tryggaste. Att basindustrin tvingas pausa när elpriserna är höga beror på politiska felsatsningar på väderberoende energikällor och nedstängningen av fullt funktionsdugliga kärnkraftverk. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att basindustrier inte ska behöva stänga ned stora delar av produktionen under kalla vinterdagar?
fr · H8111725 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1725 Tydligare regler och ansvar för avfallshantering av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I brinner ett stort avfallsberg i anslutning till ett naturskyddat område. Röken från branden besvärar människor och djur vida omkring, och en stor vattentäkt riskerar att förorenas. På grund av osäkerhet om avfallshögens innehåll försvåras arbetet med att stoppa branden och få bort avfallsberget. Otydligheter i fråga om ansvar gör att varken kommunen, , markägaren eller företaget i fråga känner sig ansvarig eller agerar kraftfullt för att få stopp på branden och sanera området. Saker och ting blir inte bättre då företag av detta slag gått i konkurs och ansvaret landar på ett konkursbo som endast består av skulder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad tänker regeringen göra för att förtydliga ansvarsfördelningen mellan myndigheter samt samarbetet mellan myndigheter och företag för att förhindra att oseriösa företag kan utnyttja kryphål i regelverket till skada för människor och miljön?
fr · H8111726 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1726 Allmän vaccinering av Kopparklint (M) till Socialminister (S) gick ut med nya rekommendationer för vaccinering mot covid-19. Att detta sker hör numera till vanligheterna; omständigheterna förändras och riktlinjer behöver revideras. Utifrån dessa nya rekommendationer föreslår att grupper med störst behov av skydd fortsatt prioriteras i olika faser från 1 till 4, där 1 är mest prioriterad. Men den här gången var beskedet från regeringen och att ”socioekonomiska faktorer” ska ”beaktas” när man bestämmer vem som får vaccin före andra. ”Materiella förhållanden, arbetsvillkor, psykosociala aspekter och levnadsvanor” ska vägas in när turordningen bestäms för vem som ska prioriteras. I den nationella planen för vaccination sägs även uttryckligen att ”papperslösa” ska prioriteras inom fas 3, något som innebär förtur gentemot alla svenska medborgare som hamnat i fas 4. Risken är stor att en sådan här prioriteringsordning kommer att orsaka gränsdragningsproblematik för alla som är involverade i vaccineringen. För att inte tala om de uppenbara riskerna att det skapar splittring och spär på polariseringen i samhället. Med anledning av ovanstående vill fråga socialminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att den allmänna vaccineringen förblir just allmän?
fr · H8111727 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1727 Förberedelser för en tredje våg av covid-19 av (M) till Statsrådet (S) Covid-19-pandemin påverkar hela samhället. Vi ser att våra sjukhus kämpar för att rädda liv och hälsa för de smittade, och de har behövt ställa om hela sin verksamhet för att klara detta uppdrag. Vi ser att våra företag drabbas hårt av inskränkningar i sin verksamhet och omställning till att många jobb också måste skötas på distans. Vi ser vår äldreomsorg som kämpar med besöksförbud och skyddsåtgärder för att förhindra att smitta sprids till äldre och sköra personer. Vi ser ett skolväsen som fått ställa om till att arbeta via digitala lösningar, vilket innebär att många, både gamla och unga, får leva mycket begränsade liv för att minska smittspridningen. Allt detta är nödvändigt för att minska skador och död orsakade av viruset. Men människor gör stora eftergifter och saknar en tydligt kommunicerad plan för hur det närmaste halvåret kan se ut utifrån olika scenarier med smittspridning och antal smittade. Då jag på frågestund frågade infrastrukturminister , som denna dag var ansvarig i för att svara på allmänna frågor om regeringens gemensamma covid-19 planering, kunde han bara hänvisa till de nästan dagliga presskonferenserna som regeringen håller. Min fråga till statsrådet lyder: Finns det någon plan i statsrådets och regeringens arbete utifrån olika scenarier och utvecklingen av covid-19, exempelvis inför en eventuell tredje våg, och hur avser statsrådet att säkra att den kommuniceras tydligt till svenska folket?
fr · H8111728 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1728 med av (M) till Statsrådet (S) I det nya handelsavtalet mellan och finns det en rad frågor som är viktiga för . Frågor som inte har lösts är yrkeskvalifikationer, dataflöden med flera. Det är nu viktigt att ett intensivt arbete läggs på att i de beslutade kommittéerna få förståelse för och genomslag för att svenska intressen för vårt lands handel blir verklighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet ; Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att på bästa möjliga sätt framgångsrikt gå igenom de svenska förslagen på lösningar i det kommande handelsavtalet med ?
fr · H8111729 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1729 Åtgärder för fossilfri energi av (SD) till Statsrådet (S) Det råder akut brist på el i , och vi ser stigande elpriser, till följd av att regeringen stängt ned . Man får nu importera smutsig kolkraft och starta upp oljeeldade kraftverk i för att över huvud taget få fram el. Regeringens politik på området är katastrofal – både ekonomiskt och klimat- och miljömässigt. Trots detta går regeringen fram med en storsatsning som, enligt tunga remissinstanser och expertmyndigheter, förvärrar situationen ytterligare. Regeringen har lagt fram ett nytt förslag som kommer höja elnotan i näringslivet. Det handlar om slopandet av anslutningsavgiften till stamnätet för havsbaserad vindkraft. Regeringen har dragit slutsatsen att en sådan åtgärd kommer att skala upp produktionen av havbaserad vindkraft och därmed förse , i synnerhet , med stabil och hög effekt. Men förslaget sågas totalt. varnade för att ett sådant förslag inte är samhällsekonomiskt lönsamt. Bortsett från de instanser som är verksamma i, eller på något sätt stöder, havsbaserad vindkraft har samtliga instanser dömt ut förslaget som onödigt kostsamt, både för elkonsumenten och samhället. gick själva ut och varnade för att påfallande påfrestningar i elsystemet är att vänta, och det är den ökade mängden vindkraft som gör att kostnaderna skenar. Och vill alltså regeringen bygga elnätet ute i havet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att omvärdera regeringens energipolitik och satsa på fossilfri energi som kan frambringa tillräckligt med el till industrier och hushåll och som därmed möjliggör att vi kan behålla vår industri i landet?
fr · H8111730 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1730 Importen av kolkraft av Boriana (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har importerat kolkraftsel från , och . har startat reservkraftverket i , som drivs på olja. Detta slår hårt mot klimatet eftersom utsläppen från en kilowattimme producerad el är mer än 52 gånger så stora när elen kommer från olja som när den kommer från kärnkraft. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att minska den belastning på klimatet som import och produktion av fossilel orsakar?