ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113178 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3178 Åtgärder för att rädda bra utbildningar inom av (SD) till Utbildningsminister (S) Det har kommit till min kännedom att hör till utbildningsminister ansvarsområde. Enligt vad undertecknad erfarit har tagit ett abrupt beslut att momsbelägga konsulter och externa lärare som håller kurser och undervisar på många utbildningar. Hela verksamheten inom bygger på att ta in experter från arbetslivet för att erhålla högsta kvalitet på utbildningarna. Detta beslut, som verifierats av , kommer att fördyra många utbildningar avsevärt. Många utbildningar och kurser riskerar att få lägga ned om inte regeringen handlar snabbt i frågan. Också många högkvalitativa och samhällsviktiga utbildningar kommer att få lägga ned sin verksamhet. Detta då söktrycket befaras öka dramatiskt på yrkeshögskolornas olika kurser. Söktrycket kommer också att öka på grund av regeringsbeslut för att få äldre arbetslösa i arbete efter pandemin. För att bibehålla många högkvalitativa utbildningar vill styrelsen för yrkeshögskolorna att regeringen tillskjuter en momskompensation på . Min fråga till utbildningsminister blir därför: Tänker ministern och regeringen agera i denna mycket viktiga fråga, och vad tänker ministern och regeringen i så fall göra?
fr · H8113179 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3179 Vraket efter ubåten av (SD) till Utrikesminister (S) Skrivelsen Vraket efter ubåten ”Som” (Ds 2021:14) går igenom många aspekter till följd av att vraket av en rysk ubåt påträffats på svenskt vatten. har frågat om möjligheten att återbörda ubåten till . Möjligheten till bärgning och återbördande till har därefter utretts i en skrivelse som offentliggjorts. I skrivelsen beskrivs en mängd olika aspekter gällande vilka åtgärder som är lämpliga att vidta med anledning av påträffandet av vraket och förfrågan från . Bland annat beskrivs en historisk bakgrund, kulturhistoriska aspekter, ekonomiska aspekter, juridiska aspekter och andra relevanta aspekter. Ingenstans i utredningen återfinns aspekter kopplade till att vraket, delar av det eller materiel som kan återfinnas i vraket kan vara krigsmateriel och därmed falla under den omfattande lagstiftningen som reglerar hantering av sådan materiel. Eftersom en viktig slutsats av utredningen är att det inte finns några hinder att tillmötesgå den ryska begäran om att bärga respektive återföra vraket till så blir dessa aspekter mycket relevanta. omfattas av strikta restriktioner då det gäller export av krigsmateriel till landet, och det finns skäl att utgå ifrån att sådan export kan vara tillståndspliktig. I förordningen om ändring till förordningen (1992:1303) om krigsmateriel SFS 2019:314 till krigsmateriellagen (1992:1300) finns en lista som regelbundet uppdateras och där under respektive så kallad ML-punkt regleras vad som är krigsmateriel. Ubåten , dess komponenter samt dess innehåll och eventuellt andra delar som kan komma att bärgas kan utgöra krigsmateriel enligt några av dessa punkter (bland annat ML1, ML2, ML3, ML4 och ML9). Det kan också finnas anledning att anta att ubåten efter bärgning behöver undersökas både inuti och utanpå för att klargöra om eventuell krigsmateriel finns. Beaktas inte dessa aspekter kan det finnas risk att lagbrott begås antingen av ryska representanter eller av svenska. Krigsmaterielfrågor är också något som överenskoms i olika internationella förhandlingar varpå eventuella brott mot denna lagstiftning kan få vidare konsekvenser. I utredningen behandlas frågor om exportlicens, men de är då inte kopplade till export av krigsmateriel. Det blir därmed märkligt att andra frågor kopplade till exportlicens tagits upp men inte frågan om krigsmateriel och möjlig export av sådan materiel. Av dessa anledningar borde det vara mycket angeläget att utreda även dessa aspekter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför har inte skrivelsen analyserat möjligheter till bärgning och återbördande till utifrån krigsmateriellagstiftningen?
fr · H8113180 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3180 Omprov av högskoleprovet av (M) till Statsrådet (S) På utbildningsutskottets möte informerade , generaldirektör för och högskolerådet, om vårens senaste högskoleprov. Detta högskoleprov genomfördes . Den information som utbildningsutskottet fick var att det har fått göras fler omprov än tidigare på grund av provvakters handhavandefel. Högskoleprovet är en viktig chans för många elever i , då det är en chans att kunna konkurrera vid urval till utbildningar på högskola och universitet. Det är problematiskt att antalet omprov ökar då det är av vikt att högskoleproven genomförs korrekt vid provtillfället. Jag blev därför oroad över den information som framfördes av generaldirektören för Universitets- och högskolerådet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att undvika att detta problem ökar?
fr · H8113181 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3181 Försenat covidintyg för svenskar av (M) till Statsrådet (S) Myndigheten för digital förvaltning har på uppdrag av regeringen varit projektledare för att ta fram en digital infrastruktur för vaccinationsintyg. På myndighetens hemsida framkommer att arbetet med detta har pågått . I uppdraget skrev regeringen bland annat att projektet ska verifiera vilka uppgifter som ska ingå i ett kommande svenskt vaccinationsintyg. lade fram ett förslag till ram för utfärdande av det ”gröna passet”. Det framkommer tydligt i detta förslag att de intyg som medlemsstaterna ska ta fram även bör kunna innehålla uppgifter om testning och tillfrisknande. Alltså inte bara uppgift om vaccination, vilket varit inriktningen sedan starten av uppdraget. I en artikel publicerad av uttalade statsrådet att beskedet från inte ”kom som en blixt från klar himmel” och att de hade ”varit beredda” på att det var på gång I ett regeringsbeslut stämplat framkommer att regeringen ändrar uppdraget till myndigheten. Detta vidgades då till att även innefatta ansvar att utveckla infrastrukturen för vaccinationsintyget till att stödja utfärdandet av alla typer av bevis som krävs för att ska uppfylla kraven i EU:s kommande förordning. Detta alltså efter publicerade förslag. gav tummen upp för EU:s digitala covidintyg. Detta intyg ska börja gälla från och fungera i alla EU:s medlemsstater. publicerade uppgifter om att det svenska covidintyget inte kommer att stå helt färdigt till . Då kommer endast uppgifter om genomförd vaccination att finnas med. Uppgifter om tidigare positivt covidtest och nytaget test kommer alltså inte att finnas med. I samma artikel säger statsrådet att dessa bitar har dröjt på grund av utdragna förhandlingar i EU. Detta trots tidigare uttalad vetskap om att bitarna skulle komma som krav. uppskattas tiden för färdigställandet av ett komplett covidintyg att dröja till augusti. Under den tiden kan alltså enbart de svenskar som fått vaccin använda sig av det. Med anledning av ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Varför väntade statsrådet och regeringen med ändringen i uppdraget till ansvarig myndighet i efter beslutet om förslag från ?
fr · H8113182 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3182 Vanvård av djur av (SD) till Statsrådet (S) avslöjade att djur från en gård i , som efter SVT:s sålts vidare till andra gårdar, bland annat i , efter att de utsatts för vanvård, hittats döda, och att magra kor gick runt i en ladugård full av gödsel. proklamerade mejerijätten på sin hemsida att djuren sålts vidare till bra gårdar. När omhändertagande av djur sker flyttas först djuren till ett uppstallningsföretag. Uppstallningsföretaget säljer sedan djuren vidare. Enligt uppgifter verkar dock djurskyddslagen upphöra att gälla i praktiken när djuren flyttas från den gamla ägaren. Djuren skadas ibland under infångning och transporter, som ofta sker olagligt i strid mot EU:s förordning. ger regelmässigt dispens att flytta både omärkta och högdräktiga djur trots stort lidande för djuren. Många djur som inte är märkta försvinner till en svart slaktmarknad eller säljs till oseriösa personer. hanterades omhändertaganden av polisen, som helt saknade kunskap om djur. verkställer sina egna beslut. Men djuren som flyttas har inte fått det bättre. Länsstyrelserna säljer exempelvis hundar i ”befintligt skick”. Hundar som omhändertagits för någon skavank säljs vidare utan att problem, till exempel tandsten, åtgärdas. Just nu fyndar många oseriösa personer tikar som genast paras för att generera inkomster till den nya ägaren. Högt älskade katter tas med våld från sin ägare för att efter en uppstallningsperiod för avlivas. Det är enligt uppgifter några exempel på hur det går till. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att fysiska omhändertaganden av djur, som far illa, sker på korrekt sätt, och avser statsrådet att vidta andra åtgärder med anledning av hur det enligt uppgift går till då djuren säljs vidare?
fr · H8113183 · 2021-06-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:3183 Pensionsfusk av (SD) till Statsrådet (S) Stickprovsundersökningar som börjat göra visar att så många som varannan invandrare felaktigt och genom fusk kan ha fått dubbla pensioner utbetalda. Många som invandrat till i arbetsför ålder har rätt till pension från sitt gamla hemland. I det fallet har man antingen inte rätt till allmän pension i över huvud taget eller endast med överskjutande belopp. Många invandrare som ansökt om svensk allmän pension har dock valt att undanhålla för de svenska myndigheterna att man får pension från ursprungslandet. har inte kontrollerat sakförhållandena utan litat på att de uppgifter man fått i ansökningarna är riktiga. Först nu har, enligt Samnytt, myndigheten börjat göra begränsade stickprovskontroller. Det visar sig då att så många som varannan av de invandrare som kontrollerats inte berättat att man får pension från det tidigare hemlandet. Av de 316 personer som kontrollerats har fusk med dubbla pensioner uppdagats hos 167. Det handlar om personer som invandrat till från Bosnien och i samband med . Bara i denna stickprovsgrupp handlar det om 4,4 miljoner som felaktigt tagits ut ur det svenska pensionssystemet och krävs tillbaka. I samma grupp har utbetalningar av ytterligare flera stoppats som annars felaktigt skulle ha betalats ut. Samnytt har talat med pressansvarige, , som uppger att det inte bara handlar om misstag utan också om medvetet fusk och att ett antal ärenden har överlämnats till polis och åklagare. medger till Samnytt att är en hög siffra för hur många som felaktigt fått pension i men menar att det inte går att dra några säkra slutsatser om att felen och fusket är så utbrett generellt. Detta bland annat därför att det varierar stort mellan ursprungsländer huruvida det finns något fungerande pensionssystem som en invandrad person kan få pengar ifrån. Att inte regelmässigt kontrollerar alla som ansöker om svensk pension beror enligt dels på bristande resurser, dels på att det ofta inte gått att upprätta något samarbete med myndigheterna i de länder som många invandrare kommer ifrån. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av det som uppdagats, och är statsrådet beredd att skjuta till mer resurser till för att de ska kunna utföra bättre kontroller?
fr · H8113184 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3184 relation till Rojava av (S) till Utrikesminister (S) har väldigt nära och starka band till Rojava (Aanes), som är en autonom region i norra . När terrorsekten mördade sig fram genom och var soldater, både män och kvinnor, från Rojava avgörande i att slå tillbaka och besegra terroristerna. Vi är många som kommer ihåg slaget om Kobane och hur , då överbefälhavare för YPJ uttryckte sig på följande sätt: ”Striderna var så intensiva och tunga att IS till slut kom fram till att om inte Kobane faller så faller vi. Men samma motto gällde för oss också: om Kobane skulle falla så skulle också vi falla.” Kobane blev Daishterroristernas . Rojava är trots sin geografiska och politiska utsatthet fortsatt ett föredöme när det gäller demokrati, kvinnors rättigheter och andra friheter. Utrikesminister har haft flertal möten med personer från Rojavas ledning. har också träffat folk från olika minoriteter och politiska grupperingar från Aanes. Det går inte att tvivla på hennes helhjärtade engagemang. Jag som ledamot har också genomfört många möten med dessa fantastiska människor som talar om demokrati och mänskliga rättigheter och uppbyggandet av en fungerande administration som de kämpar för sin överlevnad. var också det första landet som uttryckte sig mot folkrättsvidriga angrepp och invasion av Afrin. har också agerat på flera plan, inklusive i FN, efter att detta skedde. Eftersom är en del i den internationella koalitionen mot Daish är Rojavaadministrationen våra allierade. Men som vi har ett upparbetat samarbete kring att inte låta terrorister komma in i så verkar många kurder hamnat i kläm. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga (Säkerhetstjänstens roll i migrationspolitiken, fråga2020/21:2057) om detta till statsrådet . Tidningen har också granskat detta grundligt. Det är särskilt viktigt att kommentera att en del kurder känner sig förföljda i eftersom det kan påverka relationen med administrationen. Dessutom har vi fått flera inbjudningar till olika möten med administrationen. Självklart har många fler saker skett utöver de som jag räknat upp. Vi måste visa att det inte enbart är bergen som är Rojavas vänner, utan att de också kan luta sig mot oss. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på relationen med Aanes och hur den kan utvecklas?
fr · H8113185 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3185 Kompetensförsörjning i elbranschen av (M) till Statsrådet (S) Inom energisektorn pågår ett stort omställningsarbete från fossil energi till fossilfri energi. Detta sker till stor del genom elektrifiering av både produktion av el och elkonsumtion. Solenergi och installation av solpaneler kräver många nya kompetenta elektriker som en del av detta. Vi kan läsa i fackpress att el-installationer av solcellspaneler nu blivit en ny marknad för företag utan relevant kompetens. Detta beror säkert dels på att brottslighet finns i alla branscher, dels på att elektrikerkompetens blivit en bristvara på svensk arbetsmarknad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra att elbranschen i samband med energiomställningen inte blir en bransch med brist på kompetens eller en bransch med fler oseriösa företag?
fr · H8113186 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3186 Målet om fler specialistutbildade sjuksköterskor inom intensivvården av (M) till Statsrådet (S) har för få specialistutbildade sjuksköterskor inom intensivvården. En anledning till detta är att många har lämnat jobbet sedan de nått pensionsåldern. Under pandemin har detta dilemma blivit ännu mera uppenbart; intensivvården präglas av ett extremt hårt arbetstryck, vilket har lett till att personalen arbetar mycket övertid och till att många blivit sjukskrivna. Eftersom personalbristen inte är något nytt utan har varit känt , har satsningar på fler utbildningsplatser gjorts. Men dels är satsningarna för små, dels har inte utbildningsplatserna fyllts och det har inte utbildats så många som planerna var. Detta beror på många olika faktorer. Den teoretiska utbildningen sker på universiteten, men det krävs vidare praktikplatser på våra högspecialiserade sjukhus. Här har inte logistiken fungerat. Universiteten har dock på sitt bord att tillse att universiteten utbildar de kompetenser man fått resurser till. har påtalat detta samhällsproblem: att målet för att öka antalet nya specialistsjuksköterskor inom intensivvården bara nåtts till . Man har kommit med rekommendationer om hur man anser att man kan komma till rätta med problemet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att målet om fler specialistutbildade sjuksköterskor inom intensivvården ska nås, och i så fall, vilka?
fr · H8113187 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3187 Bristen på förvarsplatser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I regleringsbrevet för för anges bland annat att ska fortsätta öka sin ambitionsnivå och sina resultat i arbetet med att verkställa fler beslut om av- och utvisning . Verkställighet av beslut om utvisning på grund av brott ska även fortsättningsvis ges särskild prioritet i detta arbete. försvåras polisens arbete av bristen på förvarsplatser. Bristen leder till att gränspolisen inte alltid kan ta personer i förvar eller att den får släppa ut personer, trots att grund för förvar föreligger. Enligt gränspolisen i har det i flera fall även rört sig om brottsutvisade (, ). Bristen på förvarsplatser och effekterna av denna brist är känt . Av polisens årsredovisning framkommer bland annat att ”bristen på förvarsplatser påverkade antalet verkställda avvisnings- och utvisningsbeslut. Behovet av fler förvarsplatser har påtalats till regeringen, bland annat i samband med att lämnade underlag till i samband med ett uppdrag de hade enligt deras regleringsbrev”. I regleringsbrevet för för anges att antalet förvarsplatser minst ska uppgå till 520 stycken. Det antalet är dock långt ifrån det behov som finns. Situationen har dessutom förvärrats under pandemin i och med att dagens befintliga platser inte kan utnyttjas till fullo. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att lösa den kort- och långsiktiga bristen på förvarsplatser
fr · H8113188 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3188 framtid efter utredningen av (SD) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har valt att gå vidare med en utredning om att lägga ned trots att en riksdagsmajoritet fastslagit att ska kvarstå som flygplats. fyller en samhällsviktig funktion med vanligen mindre flyg till landets regionala flygplatser. En nedläggning skulle riskera landets tillgänglighet till huvudstaden. Det skulle sannolikt också försvåra en implementering av elflyg i . En framtida blandning av större och mindre flyg på skulle dessutom minska totala kapacitet eftersom det skulle innebära att tidsluckorna mellan start och landning måste ökas. Att komma på idén att lägga ned mitt under en brinnande pandemi, med förevändning att har kapacitet att hantera båda flygplatsernas servicebehov, är ett utslag av extrem kortsiktighet. Det är också ett utslag av likgiltighet över hur tillgången till huvudstaden från övriga landet kommer att påverkas negativt när flyget högst sannolikt nått sina tidigare nivåer om . För mig ter det sig märkligt att regeringen därför väljer att gå vidare med en utredning om att lägga ned när en riksdagsmajoritet slagit fast att ska bevaras . Det hade varit klädsamt att vara återhållsam med skattemedel och inte starta kostsamma utredningar där utgången redan är förutbestämd och resultatet innebär en onödig oro bland flygbolag och anställda. Det är inte svårt att förutspå att utredningen kommer att visa på att det går att lägga ned och att förslag på hur detta kan göras kommer att presenteras. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt avser ministern att agera, givet att utredningen föreslår att kan läggas ned?
fr · H8113189 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3189 Ett helhetsgrepp om den svenska flygpolitiken av (SD) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har valt att gå vidare med en utredning om att lägga ned trots att en riksdagsmajoritet fastslagit att ska kvarstå som flygplats. saknas ett helhetsgrepp om den svenska flygpolitiken, och av tradition – rätt eller fel – tas inte flygfrågorna upp i infrastrukturpropositionen, annat än eventuella förslag kring väg- och järnvägsförbindelser till flygplatser. fyller en samhällsviktig funktion med vanligen mindre flyg till landets regionala flygplatser. En nedläggning skulle riskera landets tillgänglighet till huvudstaden. Det skulle sannolikt också försvåra en implementering av elflyg i . Dessutom minskar kapacitet då tidsluckorna mellan start och landning måste ökas när man blandar mindre plan med större. Gällande utredningen om så har den fått ett begränsat direktiv och kort utredningstid. Utredaren säger: “Vi hinner det vi hinner” (citat från webbinarium om ). Frågan om behov måste beaktas ur ett brett samhällsperspektiv då flyget är en mycket viktig del av landets transportinfrastruktur. Givet utredningens korta tidsdräkt, till den 31augusti, samt därtill inplanerat semesteruppehåll, kan man redan nu konstatera att det inte är möjligt att göra en seriös prövning kopplat till landets samlade behov av . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Givet det faktum att flyget knappt omnämns i regeringens infrastrukturproposition, och givet det snäva direktiv och den korta tid som utredaren av givits, hur ser regeringen på flygets framtida roll i ?
fr · H8113190 · 2021-06-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:3190 Likhet inför lagen av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den svenska staten måste stå upp för rättssamhällets mest grundläggande principer. Det gäller inte minst att alla ska vara lika för lagen. Men så är inte fallet. har avslöjat hur parallella rättssystem i form av romska domstolar – kris – dömer ut straff och böter i . Ett aktuellt och förfärande fall gäller en blott trettonårig flicka som anklagat sin styvfar för våldtäkt. Ett fall som den romska domstolen ville avgöra och avstyra från rättssamhällets processer. En skrämd trettonåring blev gisslan mellan klan och samhälle. Den romska domstolen vill inte att hon ska gå till polisen, men hennes historia delas med tusentals via livesändningar på Facebook. Flickans rättigheter och integritet åsidosätts på det grövsta av domarna. Domare som måste vara män. Styvfadern svär att han inte har haft sex med henne. Han är fri. Hennes skrik visar att hon inte är det. Domarna uppmanar att inte ta fallet till svensk domstol – kris har redan avgjort saken. Andra berättar hur detta parallella rättssystem utesluter personer från gemenskapen, begränsar människors frihet att älska vem de vill samt skapar korruption. Allvarliga anklagelser som måste undersökas i botten. Bland de personer som varit ansvariga för detta parallella rättssystem i det fall som nämns ovan och i tidigare fall finns personer som får offentligt stöd och fungerar som rådgivare åt regering och kommun samt som länk mellan romer och det offentliga . Vem som är skyldiga till brott ska inte behandlas i . Det är oerhört viktigt. Men lika viktigt är att säkrar att lagen gäller för alla medborgare. Och varken eller regeringen bör bidra till att parallella rättssystem stärks eller accepteras. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur tänker ministern agera för att säkra att regeringen inte ger pengar eller inflytande till personer som upprätthåller parallella rättssystem och aktivt motarbetar likhet inför lagen?
fr · H8113191 · 2021-06-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3191 Den internationella insatsen i av (SD) till Försvarsminister (S) Den militära internationella insatsen i och Sahelregionen (operation Barkhane) ser nu ut att förändras drastiskt till följd av hur den franska närvaron i regionen kommer att se ut framöver. Enligt president går det inte att fortsätta arbeta med regeringar som också förhandlar med väpnade islamistgrupper, vilket blivit fallet efter militärkuppen. Ett rimligt ställningstagande, då det i praktiken skulle innebära att radikala islamister samverkar med franska trupper. deltar med 150 soldater i den internationella styrkan Task Force Takuba, varför frågan om dess delaktighet givetvis även är aktuell för oss. Efter militärkuppen beslöt det västafrikanska att formellt erkänna översten (det vill säga kuppledaren) Assimi Goïta som president. Ett beslut som kanske är lätt att förstå, givet vem som de facto har kontrollen, men ändå lämnar en del frågor att svara på, som exempelvis vilken rättspraxis detta skapar för afrikaner. Ecowas har således agerat inkonsekvent då man initialt uteslöt ur organisationen för att sedan erbjuda stöd till samma regering. President har varit kritisk till detta agerande. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur ser ministern på Macrons uttalanden, och avser ministern vidta några åtgärder gällande det svenska deltagandet i operation Barkhane?