ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112417 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2417 truppnärvaro vid gränsen mot av (SD) till Utrikesminister (S) Det nu kriget i hör vi inte så mycket om i medierna längre, till följd av den förhållandevis låga intensiteten i konflikten . Spänningarna har dock eskalerat kraftigt , vilket vi också ser i uttalanden från den ukrainska respektive . För inte så länge sedan dödades fyra ukrainska soldater och en femte blev allvarligt skadad efter strider med ryskstödda separatister i östra . Det är inte bara de intensifierade striderna som väcker uppmärksamhet. har även inlett en ordentlig truppförstärkning vid gränsen till östra , vilket är väldokumenterat. Detta har lett till att den amerikanska militärens europeiska kommando höjt sin övervakningsnivå från möjlig kris till potentiellt överhängande kris, den högsta nivån. Det råder naturligtvis delade meningar om vad egentligen har för ambitioner med sina provokationer , även om det står klart att de inte har något intresse av att verka för en varaktig fred i . Det står även utom rimligt tvivel att just nu testar reaktionerna i omvärlden i allmänhet och de amerikanska i synnerhet. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på de uppgifter som kommer om ökat ryskt engagemang i form av bland annat truppnärvaro vid gränsen till östra , och avser ministern att i egenskap av OSSE-ordförande vidta några åtgärder?
fr · H8112421 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2421 Uppgifter som framkommit om av (M) till Näringsminister (S) har SVT ett inslag i Morgonstudion, där de påannonserar kvällens , som ska handla om utbetalningar av stöd till företagen från under pandemin. I inslaget berättar företagaren sin berättelse kring kontakt med för att söka stöd. I hennes fall handlar det om besked om avräkningsmånad. följer ett antal företagares berättelser kring deras kontakt med . Proportionalitetsprincipen mellan åtgärder och vad det kommer att innebära för företagaren tas upp i programmet. Det framkommer uppgifter om att 5 000 överklagande ärenden har blivit liggande hos utan att skickas vidare till förvaltningsrätten. har näringsministern enligt medierna bett departementet kalla ledning till sig för förklaringar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Kommer näringsministern att ta initiativ för att regeringen ska mildra effekterna och få på plats en lösning med anledning av de uppgifter som har framkommit kring ?
fr · H8112422 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2422 Pant på mobiler och liknande av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Det är viktigt att sällsynta jordartsmetaller och andra värdefulla metaller tas om hand på ett säkert och resurssmart sätt. Utredningen för pantsystem av småelektronik har presenterats, utredaren pekar särskilt ut mobiltelefoner som en möjlig källa för pant. Det finns nu en risk för en ökad administrativ börda som kostar pengar utan att generera in fler mobiltelefoner i systemet. Ett system som syftar till att återvinna mer metaller och småelektronik. Min fråga till miljö- och klimatminister är därför: Hur avser ministern att arbeta för att minska administrationen för producenter så att mer småelektronik kan återanvändas?
fr · H8112423 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2423 Internationellt skydd av armeniska kulturskatter av (SD) till Utrikesminister (S) och brutala invasion av har som bekant chockerat många, inte minst eftersom de i sitt anfall dessutom använt sig av hänsynslösa syriska jihadister. Det är illa nog att tvingas ta del av de brutala krigsbrott i form av summariska avrättningar av civila och krigsfångar som dessa angripare gjort sig skyldiga till. Vad vi nu ser visar på en helt ny dimension som är värd att lyfta i det internationella samfundet. I de områden som sedan fredsavtalet kontrolleras av finns det otaliga kulturskatter i form av exempelvis tusenåriga kristna kyrkor. Den azeriska diktaturen hävdar naturligtvis att de inte skulle röra dessa kulturskatter, men verkligheten talar ett helt annat språk. , eller för den delen deras turkiska allierade, har inget intresse av att bevara det som påminner om den anrika kristna historien i området. Tvärtom önskar de radera vartenda spår som påminner om detta, vilket är ett led i den etniska rensning som hör hemma i den folkmordspolitik som vi sett från angriparnas sida. Filmklipp visar bland annat hur azeriska soldater utplånar en stor armenisk kyrkogård i Nakhichevan, och ser vi hur den systematiska förstörelsen fortskrider. Ett färskt exempel har bland annat BBC uppmärksammat , där en tidigare helt intakt 200-årig kyrka, Zoravor Surp Astvatsatsin-kyrkan i , totalförstörts efter att området där kyrkan stod överlämnats till azeriska styrkor – således utan att ett enda skott avlossades i närheten. Mot bakgrund av dessa fruktansvärda uppgifter önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att inom det internationella samfundet verka för ett skydd av de armeniska kulturskatter som kontrolleras av , och hur avser ministern att lyfta denna fråga?
fr · H8112424 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2424 Digital arkivering av bokföring av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns problem med att har kvar kravet på arkivering av pappersmaterial, vilket innebär att företag inte fullt ut kan utnyttja fördelarna med de digitaliserade bokföringsverktyg som finns på marknaden. är ensamt bland jämförbara länder om att ha kvar det kravet. Det innebär ett konkurrenshinder, och bokföringsreglerna kostar även företagen stora summor pengar . har tagit fram en konsekvensutredning. Den sammanlagda beräknade kostnaden för företagen för att leva upp till det nutida kravet på arkivering av räkenskaper är . Underlaget för beräkningar är 435 000 bokföringsskyldiga företag, där omsättningen överstiger . Ytterligare negativa effekter av dagens krav på arkivering i pappersform är att arkiveringsreglerna inte är anpassade till det digitala arbetssätt som många företag använder, inte minst till följd av pandemin. Följden är att räkenskapsmaterial måste skickas med post till och från medarbetarnas bostäder. Problem och stora omkostnader har dock även förekommit . En utredning om en modernare bokföringslag är aktuell. Konkreta förslag och åtgärder får inte dröja. Direkt överföring av räkenskapsinformation som tagits emot på papper till digital form bör möjliggöras. Regelförenklingar för främjande av konkurrens och förbättringar för företagande är till gagn för det svenska näringslivet. Med tanke på många företags pressade situation är det av vikt att förbättringar sker så snart möjligt. Med anledning av ovanstående och att problemen med därtill hörande kostnader har pågått vill jag fråga justitie- och migrationsmininster : Ser ministern problem med de stora kostnader det innebär för företag att bokföringsreglerna inte följt med i den digitala utvecklingen, och när avser i så fall ministern och regeringen att konkret göra något åt detta?
fr · H8112425 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2425 Överlåtelse av ålfisketillstånd av (SD) till Statsrådet (S) Det måste ligga i en svensk regerings intresse att värna om den anrika fiskegren som ålfisket utgör. Ett ensidigt stopp för ålfiske från svensk sida får inte vara aktuellt, eftersom det skulle radera ut den unika ålkulturen i . Det är inte lätt att vara ålfiskare , med dagens kraftiga regleringar och dessutom skarvproblematik. Det föreligger dock även ett annat hot mot svenskt ålfiske. Innehavare av ålfisketillstånd kan inte överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser för att bedriva ålfiske till annan person eller annat företag. Detta innebär att dagens ålfiskeföretag inte kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör med sin verksamhet. Detta innebär ordagrant att ålfisket dör tillsammans med de sista ålfiskarna. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att möjliggöra överlåtelser av ålfisketillstånd?
fr · H8112426 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2426 Tillståndsprocessen för vattenbruk av (SD) till Statsrådet (S) Vattenbruk, även kallat akvakultur, är produktion av vattenlevande djur och växter, såsom fisk, musslor, kräftdjur och alger. Vattenbruket i är inne i en spännande utvecklingsfas. Regeringen presenterade en statlig utredning som pekade på stor potential för ett ökat vattenbruk i . Det finns en politisk vilja att vattenbrukssektorn ska växa. Ett väl anpassat vattenbruk innebär klimatvänlig och lokalproducerad mat samt långsiktig och naturresursuthållig produktion. En av stötestenarna för ett ökat vattenbruk är dock tillståndsprocessen. Tillståndsprocessen för fiskodling varierar stort mellan olika länsstyrelser. Denna process kan ta i anspråk. Tillståndsprocessen är inte bara tidskrävande och kostsam, utan tillstånden är dessutom tidsbegränsade till . Därför bör tillståndsprocessen ses över så att det går betydligt enklare och snabbare att få igång en vattenbruksproduktion, och ändringar bör göras i regelverket så att giltighetstiden för tillstånd förlängs. Jag vill därför fråga statsrådet : Har statsrådet ambitionen att se över nuvarande tillståndsprocess för att göra det enklare och mindre kostsamt för sökanden samt för att förlänga tillståndens giltighetstid?
fr · H8112427 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2427 Klassificering av vattenbruk av (SD) till Statsrådet (S) Vattenbruket, det vill säga produktion av vattenlevande djur och växter, såsom fisk, musslor, kräftdjur och alger, men i slutna system på land, bör klassas som en areell näring, i likhet med jordbruk, skogsbruk och yrkesfiske. En klassificering av vattenbruket som areell näring skulle kunna medföra att olika stödformer blir tillgängliga även för vattenbruk samt att kostnader och tillståndsprocesser kortas ned och förenklas. Det är en viktig fråga för alla fiskodlare som brottas med dyra och långa tillståndsprocesser och med att få lönsamhet i sin näringsgren. begränsas företagare som bedriver vattenbruk ofta av olika regelverk som inte är anpassade till den faktiska verksamhet som bedrivs. Exempelvis gällande utsläppsregler i relation till intilliggande vattendrag i naturen, med vilka vattenbruket inte har någon kontakt eftersom vattenbruken bedrivs i slutna system på land. Regelverken bygger på antagandet att utsläpp som genereras av produktionen av bland annat fisk hamnar i vattendrag och hav och på så sätt bidrar till övergödningen av haven. Inom vattenbruken kan sådana näringsämnen i stället användas i det omkringliggande jordbruket och snarare bidra till en mer cirkulär produktion. Med anledning av ovan beskrivna förhållanden vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen ambitionen att ge i uppdrag att utreda frågan om klassificering av vattenbruk som areell näring?
fr · H8112428 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2428 Ansökan om slutförvar och utbyggd kapacitet för mellanlagring av använt kärnbränsle av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Arbetet med ett slutförvar för det använda kärnbränslet i har pågått , då de första geologiska studierna påbörjades för att kartlägga lämpliga platser. Det omfattande arbete som då påbörjades ledde först fram till att lämnade in en ansökan om att få bygga ett slutförvar för använt kärnbränsle i kommun och att bygga ut kapaciteten för mellanlagring av använt kärnbränsle i . Ansökan har behandlats av mark- och miljödomstolen och . Då ansökan avser uppförande av kärntekniska anläggningar i respektive har även kommunfullmäktige i respektive kommun hanterat frågan om veto för de olika delarna i slutförvaret. Det som återstår är att regeringen fattar beslut om huruvida tillstånd enligt kärntekniklagen respektive tillåtlighet enligt ska beviljas eller inte, ett beslut som bör kunna förväntas ske skyndsamt. Framför allt mot bakgrund av att ärendet beretts på ett mycket transparent sätt och där tillstyrkan finns från regeringens egen expertmyndighet. På har man även en granskningsgrupp som arbetat med ärendet . Trots detta har beskedet från regeringen varit att besked kan inte lämnas för om eller när beslut kommer att fattas. Det man även öppnat för är att bryta upp ansökan i två delar, en för slutförvaret och en för mellanlagret i . Med anledning av det vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kan ministern och regeringen utesluta intentionen att dela upp ansökan om slutförvar eller inte?
fr · H8112429 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2429 Brister i utbetalningar av stöd av (SD) till Näringsminister (S) har lyft problemen med utdragna handläggningstider, långsamma utbetalningar och brister i stöden – brister som inneburit att företag som ska ha rätt till stöd inte fått de pengar som de är beroende av för sin överlevnad. När staten brister i sitt löfte till medborgare och företagare riskerar förtroendet för det allmänna att urholkas, vilket i förlängningen är mycket allvarligt. SVT:s uppmärksammade de brister som har i sina regelverk och rutiner. Det har medfört att företag som inte har rätt till stöd har fått stöd utbetalt medan företag som har rätt till stöd inte har fått ta del av stöden eller har fått stora återbetalningskrav. I granskningen uppges att myndigheten har brustit i bedömningarna och att myndigheten har saknat lagstöd för sitt sätt att fatta beslut. Det framgår genom de domar som förvaltningsrätten utfärdat att bedömningen av jämförelsemånaden stridit mot lagen, vilket pekar på att stöden i grunden vilselett företagare när dessa söker stöd. Lagstiftningen föreskriver att före beslutsmånaden ska vara underlaget för stödet. utgår från omständigheterna stödperioden för att förhindra skenanställningar. Utöver förvirringen kring jämförelsemånaden har det också visat sig att de tekniska problemen hos medfört konsekvenser i form av återbetalningskrav, avslag och felaktiga utbetalningar. Stöden till företagen har under pandemin kommit på plats , vilket skapar grogrund för brister och fel i bedömningar och utbetalningar. Det är förståeligt. I fall som detta menar vi dock att regeringen måste agera snabbt och konsekvent för att korrigera de fel som begås. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsminister : Vad kommer ministern att göra för att se till att de fel som begåtts från sida korrigeras så att stöden når ut till de företag som har rätt till dem?
fr · H8112430 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2430 Stenmård av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Ett nytt mårddjur har upptäckts i , närmare bestämt stenmård i nordöstra . Den kan orsaka skada i hus, bilar, hönsgårdar med mera. De djur som har observerats har vid närmare identifikation inte visat sig vara vår svenska skogsmård utan arten stenmård – en art som observerats i . Arten är däremot vanlig i och nere på den europeiska kontinenten. Djuret påverkar den biologiska mångfalden och är en stor skadegörare som ytterst drabbar människor, då den söker sig till bilar och hus för att gnaga på elkablar med mera. Om ingenting görs snart kan det bli väldigt svårt att bli av med den nya arten eftersom den kan sprida sig . Stenmården är ännu inte listad som invasiv art av . Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister : Tänker ministern agera för att reducera och utplåna denna invasiva art, för att den inte ska ta plats i den svenska faunan och där påverka den biologiska mångfalden, och tänker statsrådet ge ett uppdrag till att lista stenmården som invasiv art?
fr · H8112431 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2431 Vacciner till andra länder av (M) till Statsrådet (MP) En pandemi som rasar över världen kan i sig endast tryckas tillbaka och på allvar bekämpas om det sker med globala åtgärder. De vacciner som tagits fram och de program som land efter land initierar har en avgörande betydelse. Det är en styrka för att vi tillsammans med våra närmaste inom EU har försäkrat oss om leveranser och dessutom kan upprätthålla tryck mot leverantörerna. Genom EU har också andra stater som , och getts möjlighet att köpa vacciner. Via svenskt bidrag till det internationella vaccinprogrammet Covax säkras möjligheter för fler länder på även andra kontinenter att få tillgång till vaccin. Den gav besked om att öka andelen med ytterligare . I sammanhanget kan naturligtvis funderas på om 200 miljoner till Covax är rätt prioritering i ett land med cirka 50 miljarder i årliga biståndsutgifter. Av medieuppgifter framgår att Per anser att borde avstå från egna vaccindoser till förmån för andra länder. Ett besked som kom nästan som regeringen meddelade att det svenska vaccinationsmålet inte kommer att nås , utan människor kommer att få vänta på en första spruta. Detta med hänvisning till att det saknas vaccin. Min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringens linje ska vara att andra länder förses med vaccin tänkt till innan alla svenskar som så önskar har vaccinerats?
fr · H8112432 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2432 Politiska initiativ för fred och folkrätt i av (S) till Utrikesminister (S) Utvecklingen i har steg för steg förvärrats. Kriget i Tigray har fått förödande effekter och har ännu inte fått ett fredligt slut. Centralregeringen införde strikt censur när den militära invasionen inleddes. Men fakta har efter hand läckt ut om massakrer, utomrättsliga avrättningar, etnisk rensning, ett stort antal våldtäkter och förstörelse av sjukhus, hälsokliniker och andra viktiga institutioner. Tusentals människor är på flykt. En del av dem har tagit sig till , andra finns i läger i västra . rapporteras också allt större svårigheter att få fram föda till de utsatta. Jordbruket var redan tidigare svårt ansatt och hotar en svältkatastrof. Till bilden hör också att eritreanska trupper invaderade Tigray i samband med invasionen. Att detta skedde i samförstånd med den etiopiska centralregeringen har knappast underlättat det fredsarbete som är så angeläget. Spänningar finns också i andra delar av landet, en del med långa rötter. Situationen i Oromia, landets största provins, har inte fått internationell uppmärksamhet, men det står klart att centralregeringens polisiära framfart där har varit brutal. Partier har förtryckts och ledande politiker fängslats. Det är viktigt att dessa fångar friges utan dröjsmål och att garantier skapas för att mänskliga rättigheter respekteras . rapporterades att etniska amharas i regionen drabbats av en massaker med många offer. Därefter har också kommit uppgifter om att oromer i närliggande område drabbats av svåra övergrepp. Dessa rapporter tycks bekräfta att spänningarna mellan landets olika folkgrupper nu blivit allt allvarligare. Omvärlden måste kräva ett och totalt vapenstillestånd i Tigray. Detta kräver också att den eritreanska inblandningen i Tigray verkligen upphör som utlovats. Det bör ske under internationell övervakning. måste läggas för en genuin och hållbar fred. Inget tyder på att detta kommer att ske utan aktivt stöd från – med stöd av andra internationella institutioner. Omvärlden har också ett ansvar för att säkerställa att rättvisa skapas för de många enskilda etiopier som drabbats svårt av de våldshandlingarna och förtrycket. De massakrer som begåtts i olika delar av , ofta med etniska förtecken, bör utredas av oberoende internationella institutioner. Sanningen måste blottläggas. Att utkräva ansvar för vad som skett och bygga fred är förstås en enorm utmaning. Det är inte minst därför vårt stöd är så viktigt. har tidigare uppmärksammats i bland annat i frågorna 2019/20:1908, 2020/21:1493 och 2019/20:967. Detta intresse bottnar också i de mångåriga och nära band som finns mellan och . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka är förutsättningarna för att FN och andra relevanta internationella institutioner ska initiera utvecklingen mot fred och demokratiskt samförstånd i , och hur kan bidra till att sådant stöd ges högre prioritet och för att snara åtgärder vidtas för att definitivt stoppa krigshandlingarna och säkerställa tillbakadragandet av de militära trupperna?
fr · H8112433 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2433 hot att förbjuda det oppositionella partiet av (SD) till Utrikesminister (S) har inlett en ny process för att stänga det kurdiska partiet , vilket blir den åttonde gången det populära oppositionspartiet tvingas stänga (det har alltid återuppstått i nytt namn). Återkommande har vi sett hur de modiga personer som väljer att engagera sig i partiet riskerar repressalier, och de som väljer att representera partiet är väl medvetna om att deras demokratiska engagemang mycket väl kan straffa sig – om inte genom trakasserier så genom fängelsestraff. Efter att detta diskuterats i utrikesutskott stod det klart att samtliga partier kunde enas om att lyfta möjligheten till olika åtgärder mot (bland annat sanktioner), en linje som har ett starkt stöd bland andra EU-länder och till stor del . menar att linje gentemot bör vara skarp och tydlig. Trots hårda tongångar från omvärlden tycks inte det turkiska ledarskapet bry sig. Således lär inte sanktioner eller ett skarpt tonläge gentemot diktaturen räcka, varför det är uppenbart att ytterligare åtgärder krävs om regeringen ska leva upp till det man kallar en demokratioffensiv i utrikespolitiken. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka ytterligare åtgärder gentemot kan ministern tänka sig att verka för inom EU-kretsen eller det internationella samfundet, och varför tillåter man landets medlemskapsförhandlingar med EU ligga kvar?
fr · H8112434 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2434 Övergrepp mot kristna i i av (SD) till Utrikesminister (S) Det har varit känt i omvärlden hur utsätter den muslimska gruppen uigurer för tvångsarbete, tortyr och systematiska våldtäkter i fångläger i . framkommer uppgifter om att kinesiska myndigheter håller kristna fångna i hemliga mobila ”transformeringsläger” i för att få dem att göra avkall på sin tro. En man som talat med vittnar om att han tillfångatogs och spärrades in i en anläggning som kommunistiska parti driver tillsammans med säkerhetspolisen. Där fick han efter en räd mot kyrkan 2018 sitta . Enligt mannen handlade det om en mobil anläggning som kunde sättas upp var som helst och hade personal från flera olika statliga departement. Huvudmålet för verksamheten var kristna. Han ska ha hållits i ett rum utan fönster och blivit slagen och ”mentalt torterad”, vilket resulterade i att han utvecklade ett självskadebeteende. Fångar som vägrat att erkänna sina ”misstag” hölls i isolering under långa perioder. Samnytt rapporterar att ”säkerhetspolisen och myndigheterna genomför regelbundna räder mot inofficiella så kallade huskyrkor som inte är sanktionerade av . Under president har man betecknat kristendom som en farlig utländsk import och man varnar för ’infiltration av fientliga västerländska krafter’ i form av religion”. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av uppgifterna om övergreppen mot kristna i ?
fr · H8112435 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2435 Respekten för mänskliga rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) Rapporter från visar att den iranska regimen fängslar och torterar sina medborgare. Internationella organisationer som FN och Amnesty rapporterar också att det sker en oroväckande ökning av dödsstraff i . De som blir mest utsatta är kvinnorna. riktade , FN:s särskilda rapportör, skarp kritik mot den höga andelen barnäktenskap och skrev att ”iranska kvinnor behandlas som andra klassens medborgare”. Kvinnor är bland dem som drabbats mest under regimens förtryck. Det handlar om sharialagar och tvång att bära slöja, de både behandlas som och räknas som andra klassens medborgare, de får inte jobba, de får inte resa utan sin makes tillåtelse och inte ens samlas utan sin makes tillåtelse. Enligt olika interna källor ska antalet självmord bland unga kvinnor och flickor ha ökat markant . Då kvinnor inte får jobba, och antalet kvinnor som är den enda försörjningsansvariga hemma ökar, har detta lett till ökad prostitution. Dock är även många kvinnor fängslade, och deras situation är ännu sämre än mäns. De har inte ens tillgång till nödvändiga och grundläggande hygienresurser eller medicinska resurser. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att öka respekten för mänskliga rättigheter i , och då särskilt när det gäller kvinnor?