ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111426 · 2021-01-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1426 Diplomatiska garantier av Boriana (M) till Utrikesminister (S) beslutade regeringen om utvisning av sex radikala islamister vars aktiviteter utgjorde hot mot rikets säkerhet. bedömde att utvisningarna inte kunde verkställas eftersom det ansågs föreligga risk för tortyr och förföljelse i hemländerna. Tre av islamisterna kommer från , en från , en från och en är statslös palestinier. har ambassader i och , så det borde vara möjligt att både få och kontrollera efterlevandet av diplomatiska garantier åtminstone i dessa två länder. Länder som , och har verkställt utvisningar av personer som utgör säkerhetshot. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka kontakter har ministern tagit med utrikesministrarna i och för att möjliggöra utvisningen av de radikala islamisterna?
fr · H8111427 · 2021-01-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1427 Språkkrav av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I samband med att presenterade sitt integrationsprogram föreslog partiet att ”acceptabla kunskaper i svenska” skulle vara att krav för att erhålla svenskt medborgarskap. Adekvata språkkunskaper borde vara en förutsättning för medborgarskap, då ett sådant omfattar såväl rättigheter som skyldigheter. påpekade i sitt slutbetänkande att krav på språkkunskaper fanns i 17 av 24 granskade länder. återfinns detta krav i samtliga nordiska länder utom . förslag kritiserades hårt. Socialdemokraterna ansåg att det var rasistiskt och skulle ”spela samhällets främlingsfientliga krafter rakt i händerna”. Denna attityd hördes från socialdemokratiskt håll. anförde på sin blogg att kravet ”tjänade som en magnet för främlingsfientliga väljare till ”. Detta blogginlägg är borttaget, gissningsvis av statsrådet själv, men som det populärt heter: ”Internet never forgets.” Den socialdemokratiska kritiken har fortsatt, och så sent som kallade förslaget för ”mörkbrun hundvisselpolitik”. Hutlösa anklagelser mot oliktänkande har vi blivit vana vid från socialdemokratiskt håll; exempelvis har statsminister vid upprepade tillfällen felaktigt hävdat att är ett rasistiskt parti med nazistiska rötter. Naturligtvis sätter det sina spår hos hans ministrar, hur obehagligt, oförskämt och helt felaktigt det än må vara. har förespråkat språkkrav för de personer som ansöker om svenskt medborgarskap, glädjande nog verkar det som att denna logiska utgångspunkt till slut även kommer anammas av . Ironiskt nog kan det bli Socialdemokraterna som kommer lägga förslaget. twittrade nämligen statsrådet : ”I ett samhälle finns både rättigheter och skyldigheter. Grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället är avgörande för integrationen.” Förslaget i sig ter sig relativt urvattnat, men är ett steg i rätt riktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Mot bakgrund av den helomvändning som ministern gjort i frågan, har ministern för avsikt att faktiskt genomföra ett språkkrav, och kommer det att göras efter konsultation med samtliga riksdagspartier för att nå en bred uppgörelse i en så pass avgörande fråga för hela ?
fr · H8111428 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1428 relation till av (M) till Utrikesminister (S) Många förhoppningar knyts till nye president . I , inom EU och inom Nato. sker utbyte och samarbete med ett helt land och inte enbart en företrädare, hur viktig han eller hon än kan vara. har under Trumps fördjupat det säkerhetspolitiska samarbetet. En trilateral överenskommelse har tecknats mellan , och . Det har också från svensk sida betonats att förhållandena varit goda, och inte minst inom försvarsområdet har viktiga besök och övningar genomförts. I ett radiosamtal i P1 säger den tidigare utrikesministern (S) att det finns ”en känsla av lättnad att Trump försvinner som bara trodde på transaktioner och inte var så värderingsstyrd i motsats till ”. Hennes konklusion: ”Det är de allra viktigaste, och därför så, vi återfår en partner.” Fram till för ett drygt år sedan, och under en övervägande del av Trumps tid vid makten, var med om att fastställa och verkställa regeringens samlade utrikes- och säkerhetspolitiska linje. Uttalanden gjorda av Biden indikerar entydigt att det finns förutsättningar för en administration som vill arbeta mot en mer regelbaserad världsordning och som ser värdet av fungerande internationella organ. Ett exempel är att nu återanslutit sig till . har den linje med Trump åtminstone utåt och i fråga om besked från enskilda ministrar varit att setts och behandlats som en partner. Rent av en viktig sådan. Trots alla meningsskiljaktigheter och vad som setts som tillkortakommanden från den då sittande administrationen i Vita huset har ändå relationerna varit goda och partnerskapet värnats. Med anledning av detta önskar jag fråga utrikesminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att först nu får en partner i utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiskt, och på vilket sättkommer relationen till i så fall att förändras nu när den nyaadministrationen har tillträtt?
fr · H8111429 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1429 Ny järnväg längs av (M) till Infrastrukturminister (S) ”Hela ska leva” är en gammal och sliten paroll men ändå både ett riktigt och viktigt mål. Det svenska näringslivet gör sitt för att hela ska leva och parollen ska bli verklighet. måste regeringen göra detsamma. Industrin i norra planerar för att investera över 1 000 miljarder i sina verksamheter. Dessa företag är stommen i svensk exportindustri, en motor i tillväxt och ny miljövänlig teknik i klimatomställningen samt arbetsgivare för tusentals människor. Om dessa enorma investeringar ska få maximal effekt och fortsätta måste infrastruktur i form av ny järnväg längs beslutas i kommande planbeslut. För mindre än 60 miljarder skulle vi –2035 kunna få modern järnväg hela vägen mellan och . Eftersom sträckan ingår i EU:s stomnät för järnväg finns det möjlighet till 30 procents medfinansiering. En investering skulle innebära att mängder med gods skulle kunna flytta över från lastbil till tåg med stora miljövinster som resultat. Det skulle också förstora arbetsmarknaden i norra genom kortare restider och bidra till en bättre kompetensförsörjning för industrin och utöka möjligheterna för människor till jobb. konstaterar att nuvarande fördelning bara räcker till att lappa och laga, inte till att bygga klart redan påbörjade sträckor. Detta drabbar hårt och påverkar utvecklingen i hela landet. längsta flaskhals, den mellan och , skulle inte byggas bort, och pengarna skulle bara räcka till halva Norrbotniabanan. Om inte sträckorna färdigställs uteblir de positiva effekterna av redan gjorda investeringar. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Kommer det ett förslag om ett färdigställande av ny järnväg i form av nya Ostkustbanan och Norrbotniabanan i kommande infrastrukturproposition, och om inte, har ministern gjort någon analys av vilka konsekvenser det skulle få för industrin och miljön i norra ?
fr · H8111430 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1430 Återbruk av funktionsdugliga produkter av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen har ambitioner om att ekonomi alltmer ska bli en cirkulär sådan, och resurseffektivitet är i samhället allmänt eftersträvansvärt. kan var och en konstatera att det ofta är billigare att slänga gammalt och köpa nytt än att reparera det man har, om än det bara saknas en liten komponent eller en smärre skada uppstått. Man kan även se hur allmänheten slänger fullt funktionsdugliga varor till materialåtervinning på de kommunala återvinningsstationerna, trots att dessa varor mycket väl hade kunnat säljas eller till och med skänkas bort till andra i sitt befintliga skick. På nivå är det ofta en fråga om resurser, logistik, utrymme och intresse huruvida någon form av återbruk på återvinningsstationer förekommer eller inte. Alltför ofta sker det inte alls. Att man på nivå inte kan eller vill hantera allmänhetens kasserade egendom kan kanske förstås, men med tanke på regeringens allmänna önskan om ökat resursutnyttjande i hela samhället borde något kunna göras åt den rådande situationen. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga miljö- och klimatminister : Vad anser ministern behöver göras från regeringens sida för att underlätta för återbruk av funktionsdugliga produkter som annars skulle slängas, brännas eller materialåtervinnas?
fr · H8111431 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1431 Lagring av överskottsel av (SD) till Statsrådet (S) På kontinenten används vätgas i allt större utsträckning som drivmedel för såväl tåg som lastbilar, bussar och personbilar. Också flyget har visat ett ökat intresse för att nyttja vätgas för längre elektrifierade flygningar. Vätgasen kan värma fastigheter, och även i tyngre industrier kan vätgasen fungera som energikälla. För att göra fossilfritt krävs en hel del åtgärder. Olika transportslag behöver olika sorters teknik för att ta sig fram. El som batteriförvaras är ypperlig att använda till fordon som nyttjas i städer och för kortare körsträckor. Detta kan vara bussar i stadstrafik, leveranser av paket eller helt vanlig privatbilism. El kan även levereras i form av elvägar. Detta är lämpligt då man kör på större vägar, där batteriet i fordonet laddas som man nyttjar elen från vägen till framdrift. Elvägar gör även att både lätta och tunga fordon kan köra långa sträckor utan att stanna. Byggs elvägar med luftledningar och pantograf blir det dock enbart den tunga fordonssektorn som kan nyttja elvägarna. Vätgas är en tredje elteknik som möjliggör att köra fossilfritt. Vätgas kan tankas snabbt, och man kan köra långt på en tank. Problemet med vätgasen är att vi står och väger och frågar oss vad som kommer först, hönan eller ägget? För att få ut vätgasdrivna fordon på vägarna behövs tankställen, men dessa blir inte lönsamma om ingen tankar. Då vätgas är en ren energibärare är det eftersträvansvärt att bygga en vätgasinfrastruktur på vilken man kan transportera sig från norr till söder. Om för mycket el produceras kan elen lagras i form av vätgas i stället för att säljas billigt på marknaden. Om man ser närmare på vätgasen och kostnaderna för att producera den kan man notera att det krävs för att producera vätgas. genererar vätgas endast energi tillbaka när den används. vätgas räcker exempelvis för att köra en bränslecellsbil i . Kostnaden blir milen. Genom att nyttja överskottsel som annars säljs på marknaden till underpris kan elen i stället med fördel nyttjas till att tillverka vätgas, för även om effektförluster finns blir kostnaden inte så hög. Med anledning av detta frågar jag statsrådet : Har ministern och regeringen planer på att verka för att vi i ska ta till vara den överskottsel vi själva producerar och omvandla denna till vätgas i stället för att sälja den billigt på elmarknaden?
fr · H8111432 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1432 Uppdatering av beslutsstöd för psykiatriska diagnoser av (M) till Statsrådet (S) Den psykiska ohälsan ökar stort och allt fler personer blir sjukskrivna med psykiatriska diagnoser. har för länge sedan tagit fram ett försäkringsmässigt beslutsstöd till som ska användas av handläggare vid bedömning av sjukintyg. Detta beslutsstöd innehåller ett antal diagnoser för bedömning av psykiatriska diagnoser, och dessutom är dessa beslutsstöd inte uppdaterade . Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att ge i uppdrag att uppdatera de försäkringsmässiga beslutsstöden för psykiatriska diagnoser?
fr · H8111433 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1433 Kommuners skillnader i företagsklimat av (M) till Näringsminister (S) Om vill vara en attraktiv plats för företag finns det anledning att granska hur företagen bemöts, hur tillstånden hanteras och hur tillsynen utförs. Alla kommuner i har som mål att förbättra företagsklimatet. Fler och växande företag betyder fler jobb, ökade skatteintäkter och ökat välstånd. I medierna i kan man läsa att näringslivsklimatet skiljer sig stort beroende på i vilken kommun du verkar. Regelförbättringar, förutsägbarhet och minskade kostnader är viktigt. I färska rapporter från (), kring kommunernas regeltillämpning, målas en tydlig bild upp av de skillnader som finns. I undersökningen om livsmedelskontroller framkom att livsmedelsinspektörer i en av tre kommuner anser sig vara säkra på att inget tydligt näringslivsfrämjande kommunalt arbete bedrivs. är dock ett exempel där handläggarna inom livsmedelskontroll och serveringstillstånd arbetar utifrån kommunens näringslivsfrämjande policy. Kommunens kontrollfunktioner är en del av kommunens samspel med näringslivet och påverkar hela företagsklimatet. Vidare undersöktes möjligheten till hjälp vid nyetableringar. Det borde inte spela någon roll i vilken kommun i ett företag väljer att starta. Men skillnaderna i företagsklimat är stora. Endast två av de svarande kommunerna i säger sig kunna lämna ett tidigt besked om totalkostnaderna innan ansökningshandlingarna skickats in. Det här försvårar etableringar. Tid är pengar, och kostnader för lokaler, personal och varor pausar inte bara för att besluten dröjer hos kommunerna. Min fråga till näringsminister är: Hur avser ministern att arbeta för att få till stånd regelförenklingar och åtgärder så att skillnader mellan kommuner att uppnå ett gott företagsklimat inte blir så stora?
fr · H8111434 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1434 Handläggningstider hos av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) riktade () kritik mot för långsam handläggning. Det handlade om sammanlagt fyra ärenden som JO granskat. Det första ärendet var ett medborgarskapsärende, det andra ett asylärende, det tredje ärendet var ett asylärende med som remissinstans och det fjärde och sista ärendet rörde uppehållstillstånd på grund av anknytning. Gemensamt för ärendena är den långa handläggningstiden. I pressmeddelandet som publicerats med anledning av granskningarna skriver JO: ”Långa handläggningstider hos har varit föremål för ett mycket stort antal klagomål hos JO. Om inte kraftfulla åtgärder vidtas befarar jag att de långa handläggningstiderna hos blir ett normalläge. Det finns därför anledning att känna oro över situationen.” JO menar alltså att ”kraftfulla åtgärder” behöver vidtas för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna. Antalet klagomål är också stort, enligt JO. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att korta handläggningstiderna hos ?
fr · H8111435 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1435 Ovisshet för sjukskrivna av (M) till Statsrådet (S) I min fråga 2020/21:1142 till statsrådet ställde jag frågan om vad som händer med de personer som redan har passerat dag 180. Många har dessutom fått avslag på sitt sjukintyg och statsrådet svarar: ”Detta genom att prövningen av arbetsförmågan inte ska bedömas mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan om övervägande skäl talar för att den som är sjukskriven kan återgå i arbete hos sin arbetsgivare senast dag 365. Ändringarna planeras träda ikraft . För att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning har regeringen och samarbetspartierna också aviserat att det behövs ett tillfälligt stopp av bedömningarna mot normalt förekommande arbete efter dag 180 till dess att den aviserade lagändringen träder ikraft. Stoppet kommer att gälla retroaktivt . Personer som har fått avslag på sin ansökan om sjukpenning före och fortfarande saknar arbetsförmåga kan ansöka om sjukpenning på nytt.” De personer som fått avslag vid dag 180, vad gäller för dem tills den nya lagen träder i kraft? Står de utan ersättning fram tills den nya lagen träder i kraft? Dessutom, de som ska ansöka om sjukpenning på nytt, finns det garantier att detta sjukintyg beviljas till dag 365? Läget är fortfarande oklart. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet säkrat att ersättning utgår till dess att den nya lagen börjar gälla?
fr · H8111436 · 2021-01-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1436 Oskuldsoperationer av (SD) till Socialminister (S) har avslöjat en klinik i som erbjuder unga kvinnor reparation av mödomshinnan eller vad som annars kan kallas för oskuldoperationer. Det rör sig om Nab-kliniken, som har filialer på och i i , som till priset av kan erbjuda en mindre blödning för en kvinna på bröllopsnatten. Grunden till denna marknadsföring är som en bekant myt som är vanligt förekommande i patriarkala och hedersförtryckande kulturer om att oskulder har en hinna som täcker slidan och som kan spräckas vid samlag. Den operation som utförs av nämnda klinik innebär därmed att de syr ihop delar av slidkransen så att de bildar en form av hinna. Det handlar därmed om en operation som är fullkomligt ovetenskaplig och dessutom spinner vidare på en skamlig myt. Mot bakgrund av dessa uppgifter önskas socialminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på förekomsten av oskuldsoperationer på svenska kliniker, och kan vi förvänta oss några åtgärder från regeringens sida?
fr · H8111437 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1437 Begränsad storlek på kalhyggen av (V) till Statsrådet (S) Det finns stora brister i vårt nuvarande skogsbruk som behöver åtgärdas för att det ska kunna definieras som hållbart och för att vi ska kunna uppnå det av antagna miljömålet Levande skogar. Över 2 000 skogslevande arter är rödlistade, och skogar med höga naturvärden fortsätter att avverkas. För att bevara skogens biologiska mångfald anser att skyddet av skogar med höga naturvärden måste stärkas och miljöhänsynen vid avverkningar förbättras. Precis som för alla andra verksamheter och näringar krävs reglering och styrmedel även inom skogsbruket för att värna ekosystemens bärkraft och de kollektiva nyttigheter som detta resulterar i för alla medborgare. har i en nyligen publicerad granskning med tydlighet visat på de existerande bristerna med de marknadsstyrda och frivilliga åtgärderna i form av certifiering samt effekterna av storskaliga slutavverkningar med enorma kalhyggen. har i riksdagsmotionen 2020/21:1311 Levande skogar föreslagit en rad åtgärder för att stoppa avverkning av skogar med höga naturvärden och stärka miljöhänsynen inom skogsbruket. Vi anser även att det finns skäl att begränsa storleken på kalhyggen inom skogsvårdslagen. finns endast en begränsning på hur stora kalhyggen får vara i den fjällnära skogen. I övrig skog finns ingen laglig begränsning för ur stora dessa får vara, trots att fragmentering av livsmiljöer för många skogsarter är ett känt problem och att mycket stora kalhyggen även påverkar rennäring och sociala värden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att genom lagstiftning begränsa den maximala arealen för kalhyggen även utanför den fjällnära skogen?
fr · H8111439 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1439 proklamation om rätt till av (V) till Utrikesminister (S) proklamerade att erkänner rätt till . Bakgrunden är att i utbyte förmått att erkänna . Denna rockad sker alltså på bekostnad av både västsahariernas och palestiniernas rättigheter. har ingen som helst rätt att skänka bort till på detta sätt. Beslutet är ett allvarligt brott mot , den pågående FN-processen och världssamfundets uppfattning. betecknas av FN som ett icke självstyrande område med ett suveränt folk som har rätt till självständighet. FN, i och har slagit fast att inte har någon rätt till landet eftersom landet inte utgör en del av territorium. Delar av ockuperas illegalt av . Det är en ockupation som är mycket brutal och där civilbefolkningen utsätts för trakasserier, våld och förföljelse. FN har hitintills misslyckats med sitt uppdrag, som förtrycket av västsaharier och plundringen av västsahariska råvaror bara fortsätter. kom parterna överens om att genomföra en FN-ledd folkomröstning om landets självständighet. Folkomröstningen har ännu inte ägt rum på grund av ständiga sabotage och förhalningstaktik. bröts den långa vapenvilan på grund av att angrep fredligt demonstrerande civila västsaharier i buffertzonen i den södra delen av landet – en buffertzon där marockansk militär inte har någon rätt att befinna sig. pågår återigen ett lågintensivt krig i området. Detta krig hade kunnat undvikas om omvärlden agerat med kraft för att genomföra fredsprocessen och folkomröstningen. I detta känsliga läge väljer att erkänna rätt till och därmed äventyra de pågående FN-ansträngningarna. beslut har allvarligt bidragit till att öka spänningarna i en region som är avgörande för säkerheten i och . Jag vill mot den bakgrunden fråga utrikesminister : Kommer att med kraft agera gentemot nytillträdda president för att förmå honom att dra tillbaka tidigare proklamation om att erkänna rätt till och genom detta stå upp för och den pågående FN-processen angående rätt till självständighet?
fr · H8111440 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1440 Kemikalieskatten och hållbar resursanvändning av (V) till Finansminister (S) delar regeringens ambition att det behövs styrmedel för att minska förekomst av farliga kemikalier och för att minska efterfrågan på jungfruliga råvaror. En kemikalieskatt bör rätt utformad kunna verka som ett sådant styrmedel för hållbar resursanvändning. Vi kan dock konstatera att nuvarande kemikalieskatt, så som den är utformad, motverkar en hållbar resursanvändning och strävan efter en cirkulär ekonomi. För företag i återanvändningsbranschen försvårar nuvarande kemikalieskatt möjligheten att bedriva cirkulär verksamhet. Exempel finns på företag som återanvänder hundratusentals it-produkter och som har hundratals anställda som missgynnas ekonomiskt och av försvårande omständigheter på grund av denna skatt. Detta är enligt vår bedömning en ohållbar situation som bör åtgärdas av regeringen för att förhindra att kemikalieskatten försvårar ökad återanvändning. Finansministern har i tidigare interpellationsdebatt om denna problematik hänvisat till att det finns ett undantag för återanvändningsbranschen. Men problemet är att det inte fungerar i praktiken. När kemikalieinspektion (KemI) utvärderade skatten hade de inte heller uppdraget att utvärdera konsekvenserna för andrahandsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att utforma kemikalieskatten så att den inte ger negativa konsekvenser för andrahandsmarknaden?
fr · H8111441 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1441 Politiska rättegångar i israelisk militärdomstol av (V) till Utrikesminister (S) Illegala bosättare på har länge utsatt palestinier för våld och förstörelse. Detta är extra tydligt i . utförde den illegale israeliske bosättaren en fasansfull skjutning under fredagsbönen och dödade 29 personer. Än placerar extremister blommor och hyllningshälsningar vid grav. De tidigare så livliga marknadsgatorna i är nu öde, och stora områden är förbjudna för palestinierna att beträda. I stället har illegala bosättare och den israeliska militär som skyddar dessa tagit över delar av . I denna miljö har , en icke-våldsaktivist, bland annat startat Youth Against Settlements (YAS) och står tydligt upp för brott mot mänskliga rättigheter och internationell lag. För sin icke-våldsaktivism tilldelades rights defender of the year in av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) . förklarades skyldig av israelisk militärdomstol, baserat på grundlösa åtal av händelser som riskerar att leda till fängelse. hålls rättegång för att fastslå domen. För att förmå att frige krävs brådskande internationella krafttag och fördömanden av denna politiskt motiverade rättegång. Över 4 000 palestinska politiska fångar sitter just nu fängslade av . Rättegången mot är en i raden av politiskt motiverade rättegångar och fängslanden för att tysta ned och förtrycka palestinier som genom fredlig icke-våldsaktivism kämpar för mänskliga rättigheter inom palestinska områden ockuperade av . Rättegångar vid israeliska militärdomstolar uppfyller inte heller internationell standard för rättvis rättegång. Risken för att orättfärdiga fängslanden av palestinier kommer att fortsätta är påtaglig. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att agera, både direkt och i samarbete med EU, för att förmå att frige icke-våldsaktivisten och få att sluta med politiskt motiverade rättegångar och fängslanden av palestinier?