ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121578 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1578 av (SD) En handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter har frågat jämställdhetsministern samt ministern med ansvar för arbetet mot diskriminering och segregation om regeringen avser att verka för att säkerställa transpersoners rätt till en evidensbaserad och säker transvård. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det stämmer att regeringen har presenterat en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Det stämmer också att i avsnittet som berör hälsa, vård och sociala tjänster redogör regeringen för sin målsättning inom det specifika området. Målsättningen är att hbtqi-personer ska ha samma förutsättningar och möjligheter som heterosexuella när det kommer till att uppnå god hälsa samt vad gäller förutsättningar och möjligheter att erhålla en jämlik vård och social omsorg. I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) slås fast att målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Detta gäller oavsett medicinsk diagnos. Vilka behandlingsmetoder som ska erbjudas är en fråga för hälso- och sjukvården och de professioner som verkar där.
frs · H8121579 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1579 av (M) Handläggningstider för fastighetsbildning har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa en mer likartad service i hela landet så att handläggningstiderna blir kortare och handläggningstiderna blir mer likartade. Frågan har överlämnats till mig. Fastighetsbildningsverksamheten, med både statliga och kommunala huvudmän för en i princip identisk verksamhet, är unik i statsförvaltningen. De 39 kommunala lantmäterimyndigheterna, KLM, ansvarar för ärenden inom sina egna kommuner medan den statliga lantmäterimyndigheten, SLM, ansvarar för ärenden i resterande 251 kommuner. Därutöver tar SLM över vissa ärenden från KLM, t.ex. ärenden där kommunen själv är part eller ärenden som sträcker sig över flera kommuner. Det är viktigt att kunna mäta och följa upp fastighetsbildningsverksamheten och givet den unika uppdelningen mellan en statlig och flera kommunala myndigheter så är det av stort intresse att följa och jämföra den statliga med den kommunala verksamheten. Det dock viktigt att vara medveten om vilka begränsningar en sådan jämförelse har. tog SLM, på regeringens uppdrag, fram vissa underlag för att jämföra den kommunala och den statliga fastighetsbildningsverksamheten (Fi2019/01266). Av dessa underlag framgick att SLM hade av de då pågående ärendena, men av den personalstyrka som då var verksam i handläggning av fastighetsbildningsärenden. Året innan SLM tog fram detta underlag gjorde Statskontoret bedömningen att organiseringen i 40 huvudmän medför att de samlade personalresurserna inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Statskontoret noterade att de flesta KLM fanns i större kommuner, i tillväxtområden eller i närheten till högskolor som utbildar lantmätare. Deras förutsättningar att rekrytera är därför relativt goda i jämförelse med SLM, som ska täcka fastighetsbildningsbehovet i resten av landet och därför behöver ha kontor även på orter där rekryteringsmöjligheterna inte är lika gynnsamma. En förutsättning för en mer likartad service inom fastighetsbildningsverksamheten, givet ovanstående förutsättningar, är att verka för ett effektivare stöd till, och integrering av, verksamheten i samhällsbyggnadsprocessen. Detta syftar till att uppnå smidigare överlämningar till fastighetsbildningsprocessen från andra delar av samhällsbyggnadsprocessen och tvärtom. Regeringens pågående arbete med en digital samhällsbyggnadsprocess, som jag beskrivit i många av mina tidigare svar till , syftar därför till att åstadkomma ett säkert, standardiserat och obrutet informationsflöde för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Precis som säger avser att granska om systemet för fastighetsbildning är effektivt utformat. Regelbundna granskningar och utvärderingar är nödvändiga för att skapa och upprätthålla ett effektivt och ändamålsenligt system, och jag välkomnar därför stundande granskning.
frs · H8121580 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1580 av (SD) kapacitet att kartlägga spridningen av virusmutationer har frågat mig om jag anser att det uppsatta målet om att utöka kapaciteten för att kartlägga smittspridningen av virusmutationer till är tillräckliga. Regeringen vill att ska ha en god överblick av förekomst av olika virusvarianter. Såväl som har rekommenderat sekvensering av av positiva fall som en målnivå. Det ska inte ses som något tak utan en nivå vi bör ligga vid eller över. I ett senare läge om vi skulle ha en stor andel av befolkningen vaccinerad och ett fåtal smittofall kan det dessutom vara aktuellt att sekvensera en betydligt högre andel av positiva prover. Regeringen har gett i uppdrag att särskilt bevaka och utöka sekvensering, och annan analys, av särskilt intressanta varianter av SARS-CoV-2 till ändamålsenliga nivåer. Myndigheten ska även kartlägga vilka varianter som förekommer i och undersöka vilka varianter som orsakar eventuella vaccingenombrott. Det ska även säkerställas att alla regioners prover inkluderas i sekvenseringsanalyserna.
frs · H8121581 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1581 av (M) Hanteringen av uttjänta vindkraftverk har frågat tidigare miljö- och klimatministern vilka åtgärder hon avser att vidta inför den stora hanteringen av skrotade vindkraftverk. Jag svarar på frågan i min egenskap av ny miljö- och klimatminister. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat- och miljöpåverkan. Genom att återvinna det som har blivit avfall som sekundära råvaror, näringsämnen eller energi kan avfallet utnyttjas som en resurs i en cirkulär ekonomi. Potentialen för ökad materialåtervinning är fortsatt stor. Här har företagen och verksamhetsutövarna ett stort ansvar att utforma produkter och produktionsprocesser på ett sätt som möjliggör ett cirkulärt omhändertagande av produkterna när de blir avfall. Detta gäller även för vindkraftverken. Regeringen vill ha en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till en cirkulär ekonomi. har beslutat om att vi ska ha förnybar elproduktion. Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Regeringen är medveten om problemen som uppstår när komplexa plastflöden blir avfall såsom rotorbladen på vindkraftverk som består av glasfiberarmerad plast. Utvecklingen går starkt framåt och har i en nyligen släppt rapport konstaterat att det finns flera olika återvinningstekniker för glasfiberkompositer, t.ex. malning av glasfiberkomposit och inblandning som fyllnadsmedel i byggnadsmaterial och andra kompositmaterial. Flera olika kemiska återvinningsprocesser är också under utveckling. Regeringen beslutade vidare om ett särskilt uppdrag till att föreslå åtgärder för att öka materialåtervinningen av plast. Regeringen ser även positivt på den starka drivkraften i att utveckla avancerad återvinning av plast. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att bredda stödet till industriprojekt såsom t.ex. plastreturraffinaderier och återvinningsanläggningar m.m. Industriklivet föreslås stärkas med till . Breddningen knyter därmed också an till regeringens strategi för cirkulär ekonomi där plast lyfts fram som en av de prioriterade strömmarna. I regeringens beslutade första handlingsplan för cirkulär ekonomi finns även många andra åtgärder som är relevanta i detta sammanhang. Jag vill avslutningsvis säga att det pågår många åtgärder för att främja en förbättrad återvinning av plast och därmed arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi och ett fossilfritt .
frs · H8121582 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1582 av (M) Bygglärlingar har frågat näringsministern om han avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra för byggbranschen att behålla sina lärlingar trots en dämpad efterfrågan till följd av coronapandemin. Frågan är ställd mot bakgrund av reglerna om korttidspermitteringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den frågan. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidspermitteringar. Stödet har varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. Stödet har också kommit att användas i stor utsträckning. En förutsättning för stöd vid korttidsarbete är att arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Av förarbetena framgår att vilka åtgärder som kan anses tillgängliga för arbetsgivaren ska bedömas i varje enskilt fall, utifrån förhållandena hos respektive arbetsgivare. Det framgår också att det inte finns någon regel som anger att lärlingar generellt är uteslutna från systemet med stöd vid korttidsarbete. Anställningsformen är i sig inte avgörande för möjligheten till stöd vid korttidsarbete.
frs · H8121583 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1583 av (M) Likvärdiga förutsättningar för har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att skapa likvärdiga förutsättningar för tre största flygplatser att ta sig igenom krisen. Spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har inneburit kraftigt reducerad flygtrafik. Detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. På förslag från regeringen i proposition Moderna transporter (prop. 2005/06:160) beslutade att syftet med ett statligt driftstöd till icke-statliga flygplatser ska vara att främja en god interregional tillgänglighet i landet i de fall tillfredsställande kollektiva transportalternativ saknas (bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308). Beslutet innebär att de icke-statliga flygplatser från vilka restiden till understiger med kollektiva transportalternativ inte är berättigade till statliga driftstöd. Restiden från Airport till med kollektiva transportalternativ understiger . Efter regeringens förslag har tillfört till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav är ett permanent tillskott. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. Kommunerna kan använda dessa medel, bl.a. till sina flygplatser.
frs · H8121584 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1584 av (M) Coronarestriktioner på restauranger har frågat mig om jag avser att vidta några konkreta åtgärder för att förtydliga lagstiftningen eller på annat sätt klargöra rättsläget för och rekommendationerna till landets alla restauranger och kommuner så att det inte leder till oklarheter och en ojämlik tillämpning på olika håll i landet. utövar, med vissa begränsningar, tillsyn över efterlevnaden av alkohollagen och anslutande föreskrifter. har tillsyn inom länet och ska också biträda kommunerna med råd i deras verksamhet. Tolkningen av lag sker ytterst av domstolarna. Detta gäller även under den pågående coronapandemin. Till stöd för kommuner och länsstyrelser samt serveringsställen har tagit fram dels en tillsynsvägledning, dels allmänna råd riktat till kommunerna. De allmänna råden behandlar bl.a. frågor om hur det bör förflyta efter att serveringsstället utrymts innan man möjligen öppnar på nytt för servering av mat, lättdrycker och folköl. Det är viktigt att detta stöd används i praktiken för att det inte ska uppstå en ojämlik tillämpning på olika håll i landet. De kommunala tillsynsmyndigheterna är dock självständiga myndigheter som fattar egna beslut i de enskilda fallen utifrån tillämplig lagstiftning. Min uppfattning är, mot bakgrund av ovan, att det finns vägledning som ger i stöd i hur lagens bestämmelser bör tillämpas.
frs · H8121585 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1585 av (M) Ett robust banksystem har frågat vilken bedömning han gör när det gäller robustheten i de finansiella tjänsterna i , och vilka åtgärder han avser att vidta för att öka cybersäkerheten i systemet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Jag delar bland annat och bedömning i myndigheternas senaste stabilitetsrapporter , att stabiliteten i det finansiella systemet är god. finns det hot och utmaningar som måste tas på stort allvar, inte minst när det gäller cybersäkerhet i den allt mer digitaliserade finansiella sektorn. Centrala delar av det finansiella systemet är att anse som nationellt samhällsviktigt ur ett säkerhetsskyddsperspektiv. Det är därför viktigt att det fungerar även i fredstida kriser, vid höjd beredskap och då ytterst krig samt har en hög nivå av informationssäkerhet och skydd av den personliga integriteten. har själva ett stort ansvar att se till att deras digitala tjänster fungerar och är tillgängliga. I och med genomförandet av EU:s NIS-direktiv har den finansiella sektorn ytterligare krav på sig när det gäller bland annat informationssäkerhet och incidentrapportering för sådan samhällsviktig verksamhet. Ytterligare arbete för att stärka samhällets kapacitet att kunna möta en ökad hotbild på detta område görs både på EU-nivå och i . Den europeiska kommissionen presenterade ett cybersäkerhetspaket. Paketet innehåller ett direktiv om en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen och en cybersäkerhetsstrategi. I samband med cybersäkerhetspaketet presenterades även ett förslag om ett nytt direktiv om kritiska enheters motståndskraft. De två lagförslagen ska förhandlas i rådet. På finansmarknadsområdet förhandlas nu en förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn (DORA-förordningen) syftar till att säkerställa att deltagare i det finansiella systemet har vidtagit de skyddsåtgärder som krävs för att motverka cyberattacker och andra it-relaterade risker. Förslaget innehåller krav som innebär att merparten av de aktörer som är aktiva i den finansiella sektorn ska bli mer motståndskraftiga mot störningar och hot. Regeringen har beslutat att inrätta ett nationellt cybersäkerhetscenter. Det nationella cybersäkerhetscentret ska stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot mot och minska sårbarheterna. Därutöver har vi tillsatt en utredning om statens roll på betalningsmarknaden som bland annat ska titta på hur staten, inbegripet , kan säkerställa en effektiv och säker betalningsmarknad såväl i normala situationer som under fredstida kriser samt under höjd beredskap och då ytterst krig. I och med att teknikutvecklingen fortsätter och hoten förändras är det emellertid viktigt att följa frågan om stabiliteten och säkerheten i det finansiella systemet, inte minst när det gäller frågor om cybersäkerhet.
frs · H8121586 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1554 av (M) Handeln med djur och konsumentköplagen, fråga 2020/21:1586 av Kopparklint (M) Skydd av djur i samband med försäljning och fråga 2020/21:1587 av Kopparklint (M) Djurköpare och djurens bästa har frågat mig om jag anser att djurskyddet för djuren, och då främst för hästar, under rättsprocesser fungerar tillräckligt bra eller om jag avser att vidta åtgärder för att stärka djurskyddet. Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skydda hästar och andra djur i samband med en försäljning, samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förebygga och motverka djurköpare som inte sätter djurens bästa först. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. För mig och regeringen är det oerhört viktigt att djur har det bra och att de sköts i enlighet med de regler som finns. Vi har en stark djurskyddslagstiftning i som ställer tydliga krav på att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Det gäller alla djur som människan har i sin vård. Det är alltid beklagligt när djur far illa, oavsett orsak och vilken situation det handlar om. Jag vill dock betona att det är djurhållarens ansvar att se till att de djur denne tagit i sin vård behandlas, hålls och sköts enligt den djurskyddslagstiftning vi har. och Kopparklint har även inkommit med varsin interpellation rörande denna fråga (interpellation 2020/21:393 Djurskyddet vid hästförsäljning respektive 2020/21:398 Åtgärder för bättre djurskydd vid handel med djur). Jag ser fram emot att diskutera frågan vidare i .
frs · H8121587 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1554 av (M) Handeln med djur och konsumentköplagen, fråga 2020/21:1586 av Kopparklint (M) Skydd av djur i samband med försäljning och fråga 2020/21:1587 av Kopparklint (M) Djurköpare och djurens bästa har frågat mig om jag anser att djurskyddet för djuren, och då främst för hästar, under rättsprocesser fungerar tillräckligt bra eller om jag avser att vidta åtgärder för att stärka djurskyddet. Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skydda hästar och andra djur i samband med en försäljning, samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förebygga och motverka djurköpare som inte sätter djurens bästa först. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. För mig och regeringen är det oerhört viktigt att djur har det bra och att de sköts i enlighet med de regler som finns. Vi har en stark djurskyddslagstiftning i som ställer tydliga krav på att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Det gäller alla djur som människan har i sin vård. Det är alltid beklagligt när djur far illa, oavsett orsak och vilken situation det handlar om. Jag vill dock betona att det är djurhållarens ansvar att se till att de djur denne tagit i sin vård behandlas, hålls och sköts enligt den djurskyddslagstiftning vi har. och Kopparklint har även inkommit med varsin interpellation rörande denna fråga (interpellation 2020/21:393 Djurskyddet vid hästförsäljning respektive 2020/21:398 Åtgärder för bättre djurskydd vid handel med djur). Jag ser fram emot att diskutera frågan vidare i .
frs · H8121588 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1588 av (SD) EU:s klassning om hållbarhet och kollektivtrafiken har frågat hur han avser att tydligt agera för att i rådet få gehör för att det liggande förslaget till taxonomi i dess nuvarande utformning kan motverka målen med miljöarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen tog en aktiv roll i förhandlingarna om taxonomiförordningen och fortsätter att agera aktivt för svenska intressen när kommissionen nu arbetar med att ta fram en första delegerad akt till förordningen. Regeringen har haft direkta kontakter med kommissionen liksom andra medlemsstater och även deltagit i kommissionens konsultation om utkastet till den delegerade akten. De ståndpunkter som regeringen driver har stämts av med och hanteringen av bioenergi i taxonomin är en högt prioriterad fråga. Regeringen har påtalat väsentliga brister i utkastet till delegerad akt i det här avseendet. En viktig princip som regeringen driver tillsammans med likasinnade medlemsländer är att akten bör bygga på, och inte gå utöver, befintlig EU-lagstiftning. skriver att förslaget skulle innebära att företag klassificeras som hållbara endast om samtliga fordon byts ut mot elfordon . Det är viktigt att komma ihåg att taxonomin är uppbyggd så att det är enskilda verksamheter (eng. ”activities”) och inte företag som klassificeras som hållbara eller icke-hållbara. Kommissionen går igenom de omfattande synpunkter som inkommit . Kommissionen har aviserat att den planerar att anta den delegerade akten i vår. Jag kan försäkra om att regeringen även i den fortsatta processen kommer att arbeta aktivt för att taxonomin inte ska motverka omställningen mot en hållbar utveckling.
frs · H8121589 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1589 av (M) Polisanställdas utsatthet relaterad till tjänsten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra stödet till de utsatta inom polisen så att färre lämnar sitt arbete inom myndigheten. Låt mig börja med att slå fast att polisanställda och alla andra ska ha en trygg och säker arbetsmiljö. Det är en förutsättning för att poliser och andra offentliganställda ska kunna fullgöra sina uppdrag, och här har även arbetsgivaren ett ansvar att förebygga hot och våld mot anställda. För att fortsätta stärka polisanställdas arbetsvillkor och säkerhet har , på regeringens uppdrag, intensifierat arbetsmiljöarbetet. Exempelvis genomförs fysiska skyddsåtgärder i form av bland annat skottsäkra glas i receptioner, kroppsburna kameror, förstärkt belysning och staket vid personalparkeringar. har avsatt en särskild pott med pengar på för dessa åtgärder. Rikspolischefen har också gett myndighetens säkerhetsavdelning i uppdrag att stärka skyddet av medarbetarna. Regeringen har även vidtagit lagstiftningsåtgärder för att stärka skyddet för bland annat polisanställda. trädde det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet i kraft. Det straffbelägger att under vissa förutsättningar angripa eller på annat sätt störa till exempel polisinsatser. Vidare infördes en ny bestämmelse i polislagen som innebär att polisens möjligheter att kroppsvisitera personer som förhörs utvidgas. Ett annat exempel är införandet av nya regler om tjänstekort, som gör att polisanställda inte längre behöver exponera hela sitt namn och personnummer i sin tjänsteutövning. En viktig utgångspunkt i diskussionen om polisernas arbetsförhållanden är ett korrekt faktaunderlag. Personalomsättningen för poliser är och för civilanställda . Det ger ett snitt på i myndigheten. Enligt var personalomsättningen i staten . Det visar att det i jämförelse med andra statliga verksamheter är få polisanställda som lämnar sin anställning. Med detta sagt, för en trygg arbetsmiljö är det förstås avgörande att poliserna blir fler. Vid det senaste årsskiftet fanns det fler polisanställda än . Antalet poliser kommer fortsätta att öka . Regeringens mål är 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med och vi är på god väg, var vi mer än halvvägs. Avslutningsvis, regeringen och har vidtagit flera åtgärder för att förbättra villkoren och för att säkra arbetsmiljön, men ytterst har som arbetsgivare ansvaret för de anställdas arbetsmiljö. Jag och regeringen fortsätter att följa frågan noga.
frs · H8121590 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1590 av (M) Återinförda skatter har frågat mig om jag med anledning av den utredning som regeringen har tagit emot, har för avsikt att införa någon form av ny gåvoskatt, arvsskatt eller fastighetsskatt. lämnade sitt slutbetänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) . Betänkandet remitterades och sista svarsdag är . hade ett brett uppdrag, vilket medfört att den lagt förslag på en rad politikområden. Att betänkandet remitteras i sin helhet innebär i vanlig ordning inte ett ställningstagande till de enskilda förslagen, utan att regeringen vill ha synpunkter på såväl helheten som de olika ställningstagandena.