ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113364 · 2021-07-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3364 Låg miljöpåverkan från avlopp på landsbygden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Många människor bor på landsbygden och i ren glesbygd. Det är områden där människor kan ha långt till och statlig service och ofta med dåliga kommunikationer. På grund av detta är ofta huspriserna relativt låga, och det kan vara svårt att sälja sitt hus. Därmed kan det vara svårt att få tillbaka de investeringar man gjort i huset och fastigheten. Det medför att varje investering fastighetsägaren behöver göra måste vägas noga mot nyttan. Att bygga om enskilda avlopp av miljöskäl kan inte anses rimligt i vissa landsbygds- och glesbygdsområden. Det är viktigt att man väger in den totala miljönyttan eller totala miljöpåverkan med att bygga enskilda avlopp på landsbygden. Ofta kan både transporter, grävning, grus och filtreringsmaterial och tillverkning av avloppssystem och byggnationen med mera påverka miljön mer än det man försöker spara i utsläpp från själva avloppet. Det innebär att miljön totalt sett kan förlora på att man bygger en ny avloppsanläggning. Möjligheten till dispenser från dyra avloppslösningar på landsbygden bör öka. Miljönyttan med en ny avloppsanläggningen får ju inte vara lägre än den totala miljöbelastningen och miljöpåverkan som en nybyggnation kan innebära. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Avser ministern att ta något initiativ för att underlätta för att ge fler dispenser från dyra avloppslösningar på landsbygden där miljönyttan inte väger upp den totala miljöpåverkan för byggnationen?
fr · H8113365 · 2021-07-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3365 Äganderätten och minerallagen av (M) till Näringsminister (S) Markägare blir ofta både överkörda och utan rimliga ersättningar vid utvinning av på fastighetsägarens marker. är det vanligt att varken markägaren eller hans grannar tillfrågas före beslut om undersökningstillstånd. Därefter kan en person eller ett företag få ensamrätt till mineralundersökningen och företräde till eventuella fyndigheter. Markägaren har liten möjlighet att stoppa en exploatering och en utvinning. Ett eventuellt fynd innebär att det läggs en död hand över markområdet, och markägarens ersättning för intrånget är mycket ringa. Minerallagstiftningen måste ses över och omarbetas så att lagen skyddar markägaren och så att ingår i markägarens egendom. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ till att se över minerallagen i syfte att stärka upp äganderätten och ersättningen till fastighetsägaren vid utvinning av ?
fr · H8113366 · 2021-07-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3366 Trygga och säkra rastplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) och många av landets åkerier och chaufförer arbetar med att kartlägga vilka brister som finns utmed landets vägar när det gäller tillgången på säkra och trygga rastplatser för åkerinäringen. För att chaufförer och åkerier ska kunna planera sina transporter på ett bra sätt och klara kraven på lagliga kör- och vilotider måste det finnas en tillgång till fler och säkrare rastplatser. Även jobbar med dessa frågor, men tyvärr ser vi inga resultat utmed landets vägar. Dessutom är många rastplatser dåligt skötta och blir mer en plats för utländska lastbilar som väntar på nya körningar inom landet, vilket gör att platserna för chaufförer att stanna på är kraftigt begränsade och alldeles för få. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta vara på den kunskap nu har jobbat fram när det gäller fler rastplatser och med den kunskapen också snabba på en utbyggnad av fler säkra rastplatser i ?
fr · H8113367 · 2021-07-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3367 Årlig konkurrenskraftsredovisning för lantbruket av (M) till Näringsminister (S) riksdag har tagit beslut om att genomföra en livsmedelsstrategi som skulle syfta till att stärka konkurrenskraften och höja matproduktionen i . För att följa utvecklingen och verkligen se om svenskt lantbruk stärker sin konkurrenskraft och att matproduktionen verkligen ökar bör få i uppgift att sammanställa och redovisa konkurrenssituationen för de olika produktionsgrenarna inom svenskt lantbruk och jämföra konkurrenskraften med andra länders lantbruk i . Där behöver det tydligt framgå vilka skatter och avgifter med mera som andra länder lagt på sitt lantbruk och vad har belastat sitt lantbruk med . Redovisningen behöver tydligt spegla vilka produktionsgrenar som tappar konkurrenskraft gentemot bönder och vilka produktionsgrenar som har stärkt sin konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta någon form av initiativ för att ge i uppgift att redovisa det svenska lantbrukets konkurrenssituation och förändringar mer i detalj i förhållande till EU:s övriga länder?
fr · H8113368 · 2021-07-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3368 Beredskapen för skogsbränder av (M) till Statsrådet (S) kommer sommaren, och med den kommer också en ökad risk för skogsbränder. har haft på sig efter de stora bränderna 2018. Tiden för att förbereda sig inför nästa stora bränder har därmed varit god, och regeringen har haft tid på sig att stärka brandskyddet. Landsbygden och skogsägarna har drabbats hårt på grund av bristande resurser och bristande beredskap för skogsbränder. Med anledning av detta vill jag fråga inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att förstärka brandskyddet och med större kraft kunna bekämpa eventuellt uppkomna skogsbränder ?
fr · H8113369 · 2021-07-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3369 Regeringens förslag om borttagande av straffreduktion för unga av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens åtgärder för att stävja den snabbt växande kriminaliteten i , som gått så långt att polis skjuts ihjäl på öppen gata och småbarn skottskadas när de leker utomhus, har varit ett katastrofalt misslyckande. försöker man slänga fram några förslag för att visa svenska folket ”handlingskraft” när landet allt snabbare förs närmare avgrundens brant. , , höll justitie- och migrationsminister en presskonferens och berättade att regeringen nu föreslår i en lagrådsremiss att straffreduktionen för personer i åldern 18–tas bort vid allvarlig brottslighet. Detta föreslog , men röstade Socialdemokraterna, tillsammans med de övriga riksdagspartierna, ned förslaget. Förmodligen berodde det på att man som vanligt ”inte såg det komma”. Det gjorde däremot SD. meddelade också regeringen att man beslutar om direktiv till en utredning som ska se över den så kallade mängdrabatten för personer som döms för flera brott. Detta är också förslag som SD drivit utan gehör från bland annat ministerns eget parti. Förmodligen på grund av att man ”inte såg det komma”. Hade däremot ett parti som såg det komma suttit vid regeringsmakten hade vi förmodligen inte haft den kriminalitet och det otrygga samhälle vi har. Givetvis räcker inte bara dessa små åtgärder utan det krävs ordentligt kraftfulla åtgärder i ett brett spektrum. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : Bedömer ministern att bara dessa två åtgärder ska stoppa det kriminella samhällets framväxt, eller vilka övriga åtgärder avser ministern att nu vidta?
fr · H8113370 · 2021-07-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3370 Utrikesministerns besök i i sin kapacitet som OSSE-ordförande av (SD) till Utrikesminister (S) På regeringens hemsida står att utrikesminister besökte Kosovo i sin roll som ordförande för , . Efter besöket kommer hård kritik från utrikesminister , som anser att brutit mot principer om statusneutralitet vid sitt besök i . Enligt ett brev från den serbiske utrikesministern till skriver Selaković att besöket i Kosovo” gick utöver denna princip och kränkte den hårt”. Anledningen var, enligt Selaković, att besöket inte var utannonserat, organiserat och täckt av medier på ett statusneutralt sätt. I stället ska foton ha publicerats av medier som visar och företrädare för provinsiella institutioner utan några som helst OSSE-symboler men med Kosovos och flaggor. Selaković påminner om att besöket i Kosovo gjordes i kapaciteten av OSSE-ordförandeskapet. Vidare påminner han om att ordförandens plikt är att tillse att hans eller hennes bilaterala intressen är underordnade och dess deltagande staternas intressen, det vill säga att ordföranden inte agerar i motsats till de positioner som de deltagande staterna kommit överens om. Kosovo ingår inte bland 57 deltagande stater. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Finns det någon substans i de anklagelser som den serbiske utrikesministern framför om att utrikesministern brutit mot statusneutralitet under besöket i Kosovo, och vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta med anledning av kritiken?
fr · H8113371 · 2021-07-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:3371 av (M) till Utrikesminister (S) har omvärlden kunnat följa hur ett modigt kubanskt folk demonstrerat för mänskliga rättigheter, frihet och upprättat människovärde. Regimen har vidtagit hårda motåtgärder. Folk fängslas och utsätts för övergrepp. En kommunistisk diktatur visar sitt rätta ansikte. Från meddelas att åtgärder nu vidtas för att markera mot de brott som begås mot befolkningen på . Sanktioner riktas mot landets försvarsminister samt en säkerhetsorganisation. Fler åtgärder kan vara att vänta. Markeringarna vilar på den globala Magnitskijlag som antagits av kongressen . EU har 2020 antagit en likartad sanktionsregim ”mot kränkningar av och brott mot mänskliga rättigheter”. Den borde vara tillämpbar på det som händer i och den kommunistiska regimens våldsanvändning mot ett frihetstörstande folk. Min fråga till utrikesminister : Avser regeringen att driva på för att EU ska använda sanktionsregimen mot kränkningar av och brott mot mänskliga rättigheter mot personer eller juridiska objekt i för den senaste tidens våld och övergrepp riktade mot fredliga demonstranter?
fr · H8113372 · 2021-07-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:3372 Massiva protester i av (SD) till Utrikesminister (S) Det har varit en lång radiotystnad från de stora svenska medierna om de enorma protester som för tillfället försiggår i . Likaså har det varit knäpptyst från den , trots att de är de största demonstrationerna i landet . I huvudstaden skanderar människor "bort med Khamenei" och "bort med den Islamiska republiken". Vattenbrist är en av de främsta anledningarna till att människor trotsar den brutala regimen och går ut på gatorna för att protestera. Det är den värsta torkan i landet och det sägs att regimen dessutom medvetet stängt av kranarna i vissa områden, vilket naturligtvis inte är särskilt trevligt vid 40-gradig värme. Trots att man stängt av internet florerar videoklipp på sociala medier som visar hur demonstrationer inte helt oväntat möts av kraftigt övervåld från polis och säkerhetsstyrkor. Bilder visar hur ett stort antal skadade körs iväg och hur demonstranterna ibland möts av skarp ammunition. Den outtröttliga kamp vi ser mot det långvariga förtrycket från den brutala islamistregimen visar på rådande desperation. Förtrycket, kidnappningarna, censuren och avrättningarna har på allvar präglat vardagen, och det är inte konstigt att det i allmänhet väldigt bildade iranska folket också protesterar mot detta. De behöver dock allt stöd de kan få. Mot bakgrund av detta har jag följande fråga till utrikesminister : Hur ser ministern på rådande situation i och vad gör hon för att samla det internationella samfundet till stöd för demonstranterna?
fr · H8113373 · 2021-07-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:3373 Bistånd till och insatser för återuppbyggnaden i av (SD) till Statsrådet (MP) I en fråga (2020/21:3331) till statsrådet undrade jag om statsrådet är beredd att ta initiativ till att bistå folket i med medel eller andra insatser för återuppbyggnad av deras hem, skolor, sjukhus och övriga byggnader. Jag kan konstatera att statsrådet inte besvarar min fråga i sitt svar. Jag noterar att statsrådet redogör för situationen i området och sedan nämner de överenskommelser som och slutit avseende krigsfångar och kartor. Vidare redogör statsrådet för de bilaterala samarbetena har med och samarbetet inom det östliga partnerskapet. Men min fråga besvaras inte. Av denna anledning vill jag åter fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till att bistå folket i med medel eller andra insatser för återuppbyggnad av deras hem, skolor, sjukhus och övriga byggnader?
fr · H8113374 · 2021-07-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:3374 Cybersäkerhet av (M) till Statsrådet (S) var Coop utsatt för ett stort cyberangrepp, och rapporteras via CNN att , Delta och Fedex varit utsatta för angrepp. Cyber- och informationssäkerhet blir en allt viktigare del av såväl den allmänna samhällssäkerheten som av totalförsvar. På ett antal områden finns det en stor förbättringspotential. Det gäller allt från kompetensförsörjning och teknikutveckling till samarbete med näringslivet samt att det finns relevanta lagar, riktlinjer och myndighetsstrukturer. En bra samverkan mellan stat och näringsliv är centralt om samhällets samlade resurser ska kunna användas effektivt för att stärka såväl krisberedskap som totalförsvar. Stora delar av de samhällsviktiga resurserna och tillhörande kompetens ligger hos det privata näringslivet. Detta gäller inte minst på cyberområdet. ser det därför som centralt att länken offentligt-privat fördjupas på cyberområdet för att stärka svensk säkerhet brett. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer vi, och i så fall när, att få se en bred utredning om cybersäkerhet som underlag för en svensk cybersäkerhetsstrategi, och kommer vi, och i så fall när, att kunna få en förstärkt samverkan mellan staten och näringslivet på cybersäkerhetsområdet?
fr · H8113375 · 2021-07-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:3375 Diskussionen i om klimatet av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Den senaste tidens tragiska översvämningar i har i alla fall lett till att klimateffekter diskuteras på ett nytt sätt i . stod för av världens koldioxidutsläpp och använde häften av världens fossila kol . har kolanvändningen minskat i EU och , medan kolanvändningen ökar i i takt med att nya kolkraftverk byggs. bygger även kolkraftverk i andra delar av och i . Om inte ställer om kommer de globala klimatmålen inte att nås oavsett vad andra länder gör. Det är alltså oerhört viktigt att ändrar sin nuvarande politik. I ljuset av det får inte medvetandet och diskussionen i begränsas till att hantera effekterna av klimatförändring utan måste vidgas till globala ansvar för att drastiskt minska klimatutsläppen . De tragiska händelserna kan innebära en möjlighet för viktiga diskussioner som i förlängningen kan leda till att färre människor drabbas. Därför vill jag fråga miljö- och klimatministern följande: Vad kommer ministern att göra i närtid för att den nuvarande diskussionen i i större utsträckning ska leda till större medvetande i om globala roll i klimatproblematiken och för att minskar sina utsläpp?
fr · H8113378 · 2021-07-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:3378 Oroligheter i av (SD) till Utrikesminister (S) Efter massiva folkliga protester har president gått vidare med att avsätta landets premiärminister och stängt parlamentet . Tanken är att en ny premiärminister kommer att utses. Agerandet, som av det styrande islamistpartiet Ennahda kallas för statskupp, hyllas och firas på gatorna av människor som protesterat i flera städer mot regeringens misslyckanden, främst avseende pandemihanteringen. Den politiskt oberoende Presidenten har varit involverad i en politisk konflikt med den nu avsatte premiärministern , d.v.s. sedan premiärministern tillträdde sin post. Det vi ser är naturligtvis mycket oroväckande. Mot bakgrund av riskerna med eskalerat våld vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Hur ser utrikesministern på händelseutvecklingen i och kommer hon att vidta några åtgärder i syfte att främja stabiliteten i landet och förhindra våld?
fr · H8113379 · 2021-07-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3379 Nationell cementförsörjning av (M) till Näringsminister (S) Cementas ansökan om förnyat täkttillstånd för verksamheten i beviljades i Mark- och Miljödomstolen . Därefter har domen överklagats och prövats i nästa instans. Cementas ansökan har gällt ett förlängt täkttillstånd till 2041 eftersom nuvarande tillstånd löper ut . Mark- och avvisade Cementas ansökan om förnyat tillstånd att bryta kalksten i på . Beslutet motiveras med att verksamhetens påverkan på grundvattnet inte är tillräckligt utredd. En avsaknad av förutsägbarhet, ändamålsenlig hantering och rimliga tidsaspekter i denna miljöprövning har lett till att stora delar av byggindustrin nu hamnar i ett akut krisläge. Tillverkningen i står för av den cement som används i . månad tar cementlagret i slut. Det är inte möjligt att lösa den akuta cementbristen med import i de volymer som behövs beroende på tillgång hos andra leverantörer, logistiksystem och tekniskt kravställande. Omställning till att helt ersätta cementproduktionen från med import kan ta upp till att få på plats. Beslutet innebär att den nationella cementförsörjningen hamnar i ett krisläge eftersom merparten av den svenska tillverkningen riskerar att helt upphöra . Huvuddragen i konsekvenserna är (ref: Byggföretagen, ) - Cementbristen slår mot all typ av byggande, och särskilt mot infrastrukturprojekt. Ingen cement ingen betong. - Varsel väntas inom bygg- och anläggningssektorn och totalt 200 000 till 400 000 jobb riskeras. Givet att varslen kommer beröra så många personer behöver dessa läggas före, vilket innebär stora varsel . - Investeringsbortfallet till följd av cementbristen bedöms överstiga 20 mdkr och hela BNP-tillväxten trängs undan. Mot den bakgrunden har jag följande fråga till näringsminister : Vilka möjligheter har näringsministern att kunna möjliggöra fortsatt kalkbrytning i , åtminstone och vilka av dessa möjligheter har regeringen för avsikt att gå vidare med?
fr · H8113380 · 2021-07-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:3380 Kärnvapenbalansen av (SD) till Utrikesminister (S) rapporterade om att har färdigställt ett nytt stort område med silor för strategiska kärnvapen. Området är det andra som har observerats genom studier av satellitbilder. Det har funnits uppgifter om att bedriver en kraftig upprustning av strategiska kärnvapen. Landet besitter en kärnvapentriad och har förmåga att leverera kärnvapen med flyg, ubåtar och strategiska robotar. beräknas ha över 200 operativa kärnvapen. De kinesiska kärnvapnen har setts som syftande till att landet har ett minimum för att upprätthålla en strategisk avskräckning. Detta ser dock ut att vara på väg att förändras och inte bara moderniserar sina kärnvapen utan skaffar även fler. uppskattade i en rapport att kommer att fördubbla sin kärnvapenarsenal det närmaste decenniet. Kärnvapenbalansen i världen bygger på att stater avskräcker varandra och därigenom har inte kärnvapen använts i krig . Det finns också framförhandlade fördrag där det främsta är icke spridningsfördraget (NPT) som reglerar kärnvapen, bland annat vilka stater som innehar dem. Av de nuvarande kärnvapenstaterna är det inget land som har deklarerat att de ska helt avveckla sina kärnvapen. har flera av de demokratiska kärnvapenstaterna som och sett det som nödvändigt att modernisera vapnen och i fall bygga ut sin kärnvapenarsenal i syfte att kunna avskräcka fientligt sinnade kärnvapenmakter. Behovet av att avskräcka som kraftigt bygger ut sin kärnvapenarsenal kommer att öka, och att i denna situation verka för en avveckling av kärnvapen är att bjuda in till aggressioner från de diktaturer som bygger ut sin kärnvapenförmåga. Ett stöd till den så kallade kärnvapenförbudskonventionen (TPNW) som varken stöds av någon kärnvapenmakt eller Natostat är i det nuvarande strategiska läget att undergräva demokratiernas positioner gentemot diktaturer som och . Jag vill därför fråga utrikesminister : Med anledning av bland annat kraftiga upprustning på kärnvapenområdet undrar jag om utrikesministern fortfarande gör bedömningen att det är rimligt att är observatör i kärnvapenförbudskonventionen (TPNW)?
fr · H8113381 · 2021-07-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:3381 Beslutet om brytning av kalksten i av (M) till Näringsminister (S) Cementproduktionen som sker i på står för ungefär tre fjärdedelar av den totala mängden cement som används i . Det innebär att när Mark- och nu fattade beslut om att inte förnya Cementas tillstånd har det enorma konsekvenser för svenskt näringsliv. Enligt en konsekvensanalys gjord av Byggföretagen innebär beslutet rent konkret att kommer 3 av 4 nya bostäder inte kunna byggstartas, mellan 200 000 och 400 000 jobb hotas försvinna och investeringsbortfallet beräknas vara . Det är ödesdigra siffor, speciellt i dagens ekonomiska läge där vi håller på att ta oss ur en långvarig pandemi. Likaså kommer det försvåra den omställning av samhället som behövs för att vi ska lyckas minska våra utsläpp. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att mildra effekterna av beslutet och förhindra att sådana här situationer sker igen?
fr · H8113382 · 2021-07-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:3382 Skattemedel till Etiopiska ortodoxa kyrkan av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Etiopiska ortodoxa kyrkan grundades formellt i av ärkebiskop och har enligt kristna råd 3 250 medlemmar i som fördelades på nio olika församlingar. Det handlar om en bidragsberättigad verksamhet med syftet att tillgodose sina medlemmars religiösa behov. Förhållandevis nya uppgifter som framkommit är dock alarmerande då kopian på ett brev undertecknat av stiftet i (genom ärkebiskop ) visar hur kyrkan uppmanar sina anhängare att samla in pengar för kriget i Tigray. Den berörda insamlingen kan därmed kopplas till stöd för de obeskrivligt vidriga rapporter om sexuellt våld, plundringar av civila hem, attacker mot sjukhus och andra samhällsviktiga funktioner, olika former av trakasserier och övergrepp samt massavrättningar. Det kan med andra ord innebära att svenska skattemedel direkt eller indirekt bidrar till en statssanktionerad etnisk rensning och ett folkmord. Mot bakgrund av att det torde råda bred politisk enighet i om att svenska skattemedel inte ska sponsra den här typen av verksamhet vill jag ställa följande fråga till demokrati- och kulturminister : Hur ser ministern på de uppgifter som florerar som vittnar om vädjan av stöd till detta folkmord och kommer ministern att vidta några åtgärder mot bakgrund av detta? ……………………………………… (SD)