ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912555 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:555 av Kopparklint (M) Effekten av farmakologisk behandling av sexualförbrytare Kopparklint har frågat mig hur jag avser säkerställa att de metoder och behandlingar som Kriminalvården använder sig av har evidensbaserad effekt. Som jag har beskrivit i tidigare svar på en riksdagsfråga från Kopparklint ser regeringen mycket allvarligt på sexualbrott, särskilt sexualbrott mot barn. För att uppnå en förändring av beteendet hos personer som gör sig skyldiga till sexuella övergrepp så att de inte återfaller i brott krävs behandling. Forskning visar att effektiv behandling bygger på insatser anpassade efter en sammanvägning av risker, behov och mottaglighet. Inom finns strukturerade behandlingsprogram utformade speciellt för sexualförbrytare. Kriminalvårdens behandlingsprogram är ackrediterade, vilket innebär att de har genomgått en vetenskaplig prövning och att det finns bevis på att programmet minskar risken för återfall. Kemisk kastrering förekommer inte inom ramen för Kriminalvårdens behandling av sexualbrottsdömda. Enligt är det vetenskapliga underlaget för effekterna av kemisk kastrering för svagt för att säga att det är en effektiv metod för att förebygga återfall i sexualbrott. Däremot så informeras dock intagna som är dömda för sexualbrott om att Kriminalvården kan remittera dem till mottagningen ANOVA för utredning om eventuell medicinsk behandling. Myndighetens bedömning är att även om forskningsunderlaget vad avser effekter på återfallsrisken inte är tillräckligt så kan denna behandling ändå utgöra ett stöd för de dömda som själva vill få den. Kriminalvården följer forskningsläget kontinuerligt och arbetar för att fortsatt utveckla behandlingsmetoderna för sexualbrottsdömda. Tiden i anstalt är inriktad på att förhindra att den intagne återfaller i brott efter verkställigheten. Det behandlingsarbete som bedrivs inom är viktigt, inte minst det arbete som är särskilt riktat mot personer som döms för sexualbrott. Av de sexualbrottsdömda som frigavs återföll i ett nytt sexualbrott enligt Brottförebyggande rådets officiella statistik. Dömda för sexualbrott uppvisar en förhållandevis låg återfallsandel i jämförelse med andra brott men återfallen måste minska ytterligare. Den som dömts för brott och som är intagen i fängelse får enligt 3 kap. 2 § tredje stycket fängelselagen inte åläggas att underkasta sig medicinsk behandling. Detta krav på frivillighet hindrar dock inte att Kriminalvården arbetar aktivt med att motivera intagna att delta i behandling av medicinsk karaktär. Jag vill återigen understryka att regeringen noga följer Kriminalvårdens insatser för att minska risken för återfall i brott. Arbetet för att bekämpa och förhindra sexualbrott, inte minst mot barn, är och kommer fortsatt att vara högt prioriterat för regeringen.
frs · H912556 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:556 av Kopparklint (M) Narkotikaöverdoser i Kopparklint har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att minska överdoser av narkotika. Min och regeringens ambition är att vården för personer med ett narkotikaberoende, precis som all annan vård och behandling, ska vara tillgänglig, jämlik och av god kvalitet. Det kan aldrig vara acceptabelt att kompromissa med den vård som ges till i många fall samhällets mest utsatta. Jag ser med oro på dödligheten till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar i . Skillnader i registrerings- och rapporteringspraxis gör det dock svårt att jämföra mellan enskilda länder och vi behöver snarare se till vår egen situation. Det är dock positivt att det skedde en minskning av dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska överdoser av narkotika. och fick 2017 i uppdrag att analysera och redogöra för vilka möjligheter det finns att inom ramen för dagens rättsliga regleringar göra naloxonläkemedel tillgängligt för patienter och personer utanför hälso- och sjukvården. Uppdraget ledde fram till utökad förskrivningsrätt för sjuksköterskor och möjlighet att dela ut naloxon i samband med att det skrivs ut. Därutöver har myndigheterna tagit fram ett nationellt kunskapsstöd för att främja en jämlik tillgång till naloxonprogram i hela landet. gav regeringen ytterligare ett uppdrag vilket syftar till att myndigheten aktivt ska stödja arbetet med att i ökad grad tillgängliggöra naloxon. För att stödja huvudmännen har , på regeringens uppdrag, tagit fram ett kunskapsstöd om läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO). Målet med kunskapsstödet är att det ska bidra till en god och likvärdig vård och omsorg för personer med opioidberoende. Därutöver bereder regeringen ett förslag om att ta bort det så kallade bosättningskravet kopplat till sprututbyte, vilket ytterligare kan stärka tillgången till behandlingsformen. Regeringen har även tillsatt . Utredningen har överlämnat betänkandet Från delar till helhet – En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet (SOU 2021:93). I betänkandet föreslås bland annat att ansvar för personer med skadligt bruk och beroende ska förtydligas samt att all behandling av skadligt bruk och beroende ska vara ett ansvar för regionernas hälso- och sjukvård. Vidare föreslås att behandling för skadligt bruk och beroende ska ges samordnat med behandling för andra psykiatriska tillstånd. Betänkandet har skickat ut på remiss med sista svarsdag . Avslutningsvis vill jag betona att regeringen fortsatt kommer att följa frågan och effekten av de initiativ som genomförs för att minska dödligheten till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar.
frs · H912557 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:557 av Kopparklint (M) Potentiella brottsverktyg inom sluten ungdomsvård Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att förebygga potentiella brottsverktyg som kan upprätthålla kriminalitet inom Statens institutionsstyrelses ungdomshem. Det pågår ett intensivt arbete med att stärka den tekniska och fysiska säkerheten på (SiS) och anslaget till myndigheten har ökat. För att upprätthålla ordningen, förhindra avvikningar och säkerställa en drogfri miljö på de särskilda ungdomshemmen, är det angeläget att säkerställa att bruket av t.ex. mobiltelefoner och datorer inte används som potentiella brottsverktyg. I 15 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) finns särskilda befogenheter för SiS att ta beslut om inskränkning i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster. En motsvarande bestämmelse finns även i 16 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Barnen och ungdomarna måste också kunna tillgodogöra sig vården och antalet störande moment måste minska. Regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en översyn av regleringen om frihetsberövande påföljder för unga. I uppdraget ingår att särskilt överväga vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av den eller de frihetsberövande påföljder som föreslås användas. Regeringen kommer vidare att att tillsätta en utredning som ska se över de särskilda befogenheterna i 16 § LSU och 15 a § LVU som avser begränsningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster. Utredaren ska lämna förslag och föreslå åtgärder i syfte att säkerställa en trygg och säker miljö på SiS särskilda ungdomshem.
frs · H912558 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:558 av (M) Disciplinåtgärder i Försvarsmakten har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att försöka rätta till de olikheter som kan uppstå när disciplinåtgärder beslutas i Försvarsmakten. Frågan om vem som är behörig att inom Försvarsmakten pröva frågor om disciplinansvar för totalförsvarspliktiga regleras i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Enligt samma lag ska det även finnas auditörer som ska biträda bl.a. Försvarsmakten vid handläggningen av disciplinärenden. Auditörerna ska vara jurister och de auditörer som ska tjänstgöra i Försvarsmakten förordnas av Försvarsmakten. En auditör har också till uppgift att generellt utöva tillsyn över handläggningen av disciplinärenden, lämna råd i verkställighetsfrågor och medverka i utbildning och information om tillämpningen av lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Frågor om disciplinansvar inom totalförsvaret är alltså tydligt reglerat. Försvarsmakten ansvarar för att se till att myndigheten tillämpar regelverket på ett rättssäkert sätt. Jag ser inte något behov av att överväga åtgärder på området.
frs · H912559 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:559 av (C) Implementeringen av lagstiftningen för vattenkraft och vattenmiljö har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att lagstiftningen och dess intentioner ska få genomslag i den verkliga myndighetsutövningen. I samband med att regeländringarna om miljöanpassning av vattenkraften trädde i kraft införde regeringen en skyldighet i vattenförvaltningsförordningen (2004:660) om att vattenförvaltningen fullt ut ska använda alla de möjligheter som ger avseende undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade. I syfte att säkerställa genomslag av denna ändring gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att se över sina föreskrifter och vägledningar så att möjligheterna till undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade används fullt ut. beslutade regeringen om en nationell plan för moderna miljövillkor som anger en nationell helhetssyn när det gäller att vattenkraften ska förses med moderna miljövillkor på ett samordnat sätt, med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. I beslutet erinrar regeringen om att de möjligheter att ställa mindre långtgående krav som följer av till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid till exempel meddelande av miljökvalitetsnormer och andra föreskrifter samt vid beslut om klassning av vattenförekomster. En miljökvalitetsnorm ska inte medföra strängare krav än nödvändigt. fick Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta vägledning om bedömning av ekologisk potential som komplement till myndighetens övriga vägledning till vattenmyndigheterna vad gäller att förklara vatten som kraftigt modifierade och att använda undantag. Syftet är att möjligheterna att förklara vatten som kraftigt modifierade och besluta om undantag enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) ska användas fullt ut. Uppföljning är centralt för att säkerställa att utfallet av den nationella planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. En viktig del i uppföljningen kommer att vara att utvärdera i vilken utsträckning vattenförekomster har klassificerats som kraftigt modifierade vatten och i vilken utsträckning de undantag som vattendirektivet medger används. Regeringen kommer att ge berörda myndigheter ett samlat uppdrag att göra en uppföljning av genomförandet av den nationella planen. har länsstyrelserna i uppdrag att redovisa vilka undantag som har beslutats och vilka vatten som har förklarats som kraftigt modifierade för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen.
frs · H912560 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:560 av (C) Laddningsmöjlighet av elbil via lyktstolpar har frågat mig när regeringen förväntas fatta beslut om de förordningsändringar som krävs för att tillgängliggöra belysningsnätet för elbilsladdning. Jag vill inleda med att jag håller med om att elektrifiering av transportsektorn är en viktig åtgärd för att minska våra utsläpp av klimatgaser. Därför är jag glad över att kunna meddela att beslut har fattats om de förordningsändringar som krävs för att tillgängliggöra belysningsnätet för elbilsladdning genom ändringar i 22 b § 1 i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) enligt följande: ”Ett internt nät får byggas och användas utan nätkoncession, om syftet med ledningarna är att 1. i huvudsak tillgodose elbehovet hos fordon, eller 2. tillgodose elbehovet för en trafikled eller en väg med tillhörande anläggningar och ledningarna dras inom eller i omedelbar närhet av trafikleden eller den kommunala vägen.” Beslutet om bland annat denna förordningsändring fattades av regeringen . Den nya bestämmelsen träder i kraft .
frs · H912561 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:561 av (C) Handläggningen hos Lantmäteriet vid uppförande av laddstolpar har frågat energi- och digitaliseringsministern vad statsrådet och regeringen kommer att göra för att förenkla handläggningen hos Lantmäteriet så att nya förrättningar inte behövs vid uppförande av laddstolpar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Anläggningslagen (1973:1149) syftar till att skapa en enhetlig reglering av frågor om samverkan mellan fastigheter för utförande och drift av gemensamhetsanläggningar. Enligt lagen får det inrättas en anläggning som är gemensam för flera fastigheter och som tillgodoser ändamål av stadigvarande betydelse för fastigheterna. Lagen innebär att en fastighet kan tvångsanslutas till en anläggning, även om fastighetsägaren motsätter sig det. För att ändra eller lägga till nya ändamål till en anläggning krävs en omprövning av anläggningsbeslutet genom en ny förrättning. Så kan t.ex. vara fallet om elbilsladdning inte anses omfattas av ett befintligt anläggningsbeslut. Anläggningslagen är teknikneutral och innehåller inte någon uppräkning eller begränsning i fråga om vilka typer av anläggningar som får inrättas. I takt med att vissa typer av anläggningar blir vanligare, och mera efterfrågade, kan de väntas uppfylla lagens krav. Lagstiftningen ger på så sätt utrymme för tillämpningen att följa den tekniska utvecklingen i samhället. gav regeringen i uppdrag till att, tillsammans med Lantmäteriet och , redovisa vilka hinder som finns för att ladda bilen bl.a. för boende som har bilparkering ordnad gemensamt med andra i t.ex. en samfällighet. Ett av resultaten av uppdraget är Lantmäteriets bedömning att de problem som förknippas med lagstiftningen, handläggningstider och förrättningskostnader går att komma tillrätta med utan ändringar i relevanta regelverk. Utbyggnaden av laddinfrastruktur ska inte utgöra ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen följer därför utvecklingen noga.
frs · H912562 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:562 av Kopparklint (M) Inskränkningar av skjutbanor Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att skjutbanor kan skyddas från inskränkningar som drabbar svenskt jakt- och sportskytte. I uppdrag ingår att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Till det hör bland annat ett ansvar för tillsyn och tillstånd enligt vapenlagstiftningen. Myndigheten ansvarar även för tillståndsgivningen för användningen av skjutbanor. Vid prövningen av sådana tillstånd ska myndigheten beakta bland annat vad som krävs av hänsyn till allmän ordning och säkerhet. Regeringen har bemyndigat att meddela föreskrifter om utförande och besiktning av skjutbana. Som minister varken kan eller får jag ha synpunkter på tillämpning av lagstiftningen i enskilda fall. Jag har inte heller för avsikt att vidta någon åtgärd avseende tillståndsgivningen för skjutbanor.
frs · H912563 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2021/22:563 och 2021/22:564 av Kopparklint (M) Renodlandet av polisens uppdrag och Polisens arbetsuppgifter Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hjälpa polisen med att renodla sitt uppdrag och hur jag ämnar verka så att polisen slipper utföra uppgifter som inte är av icke brottsbekämpande karaktär. kärnuppdrag är att ansvara för ordning och säkerhet. Regeringen har tagit flera initiativ för att frigöra polisiära resurser så att kärnverksamheten kan förstärkas, bland annat genom att överföra ansvaret för transporter av frihetsberövade till Kriminalvården och genom att låta länsstyrelserna överta ansvaret för djurskyddsärenden. Renodling av arbetsuppgifter är dock en komplex fråga. finns det skäl som motiverar att en viss uppgift ligger på just polisen. Även om ansvarsområden lyfts bort från polisen så fortsätter ofta polisens ansvar för frågan att vara stort, eftersom polisiära befogenheter kan behövas när uppgifterna utförs. Regeringen arbetar emellertid ständigt med frågan och tar fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter när möjlighet finns och det bedöms lämpligt. Bland annat har föreslagit att vissa befogenheter som enbart tillkommer polisen under vissa förutsättningar ska kunna ges till ordningsvakter. Det kan till exempel handla om att transportera en person som omhändertagits till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstationen, om det är lämpligt och beslutar att överlämna detta till ordningsvakten. Utredningen bedömer att detta kan komma att frigöra resurser hos . Förslagen bereds nu i . Vidare har i promemorian Arrestantvakter och transportuppdrag föreslagits att inhyrda arrestantvakter ska kunna utföra vissa transporter av frihetsberövade personer. På detta sätt kan transporter av frihetsberövade hanteras på ett mer effektivt sätt och frigöra polisära resurser och minska belastningen på övriga verksamhet. Promemorian är på remiss till . I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen har föreslagits att tillstånd för att bedriva hotell- och pensionatsrörelse, som lämnas av , ska ersättas med en anmälningsskyldighet. Betänkandet är på remiss till . I promemorian Hittegods i kollektivtrafiken föreslås vidare en ny hittegods-lag för hittegods i kollektivtrafik. Förslaget innebär att ansvar för sådant hittegods begränsas vilket bidrar till att renodla myndighetens verksamhet. Promemorian har remitterats och förslagen bereds nu i . Åtgärder vidtas således ständigt för att uppdrag ska kunna renodlas och kärnverksamheten förstärkas.
frs · H912564 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2021/22:563 och 2021/22:564 av Kopparklint (M) Renodlandet av polisens uppdrag och Polisens arbetsuppgifter Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hjälpa polisen med att renodla sitt uppdrag och hur jag ämnar verka så att polisen slipper utföra uppgifter som inte är av icke brottsbekämpande karaktär. kärnuppdrag är att ansvara för ordning och säkerhet. Regeringen har tagit flera initiativ för att frigöra polisiära resurser så att kärnverksamheten kan förstärkas, bland annat genom att överföra ansvaret för transporter av frihetsberövade till Kriminalvården och genom att låta länsstyrelserna överta ansvaret för djurskyddsärenden. Renodling av arbetsuppgifter är dock en komplex fråga. finns det skäl som motiverar att en viss uppgift ligger på just polisen. Även om ansvarsområden lyfts bort från polisen så fortsätter ofta polisens ansvar för frågan att vara stort, eftersom polisiära befogenheter kan behövas när uppgifterna utförs. Regeringen arbetar emellertid ständigt med frågan och tar fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter när möjlighet finns och det bedöms lämpligt. Bland annat har föreslagit att vissa befogenheter som enbart tillkommer polisen under vissa förutsättningar ska kunna ges till ordningsvakter. Det kan till exempel handla om att transportera en person som omhändertagits till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstationen, om det är lämpligt och beslutar att överlämna detta till ordningsvakten. Utredningen bedömer att detta kan komma att frigöra resurser hos . Förslagen bereds nu i . Vidare har i promemorian Arrestantvakter och transportuppdrag föreslagits att inhyrda arrestantvakter ska kunna utföra vissa transporter av frihetsberövade personer. På detta sätt kan transporter av frihetsberövade hanteras på ett mer effektivt sätt och frigöra polisära resurser och minska belastningen på övriga verksamhet. Promemorian är på remiss till . I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen har föreslagits att tillstånd för att bedriva hotell- och pensionatsrörelse, som lämnas av , ska ersättas med en anmälningsskyldighet. Betänkandet är på remiss till . I promemorian Hittegods i kollektivtrafiken föreslås vidare en ny hittegods-lag för hittegods i kollektivtrafik. Förslaget innebär att ansvar för sådant hittegods begränsas vilket bidrar till att renodla myndighetens verksamhet. Promemorian har remitterats och förslagen bereds nu i . Åtgärder vidtas således ständigt för att uppdrag ska kunna renodlas och kärnverksamheten förstärkas.
frs · H912565 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:565 av (SD) Elever i årskurs 6 som ej uppnått kunskapskraven i alla ämnen har frågat mig om jag avser att tillse att ytterligare åtgärder kommer till stånd , och om ja, vilka då. Bakgrunden till frågan är att Statens skolverks statistik visar att av eleverna i årskurs 6 inte fick ett godkänt betyg (A–E) i samtliga ämnen . Andelen elever som har godkänt betyg i alla ämnen i slutet av årskurs 6 har därmed sjunkit från vårterminen . I i årskurs 6 – framgår att jämförelser av andelen elever som uppnått A–E i samtliga ämnen försvåras av coronapandemins konsekvenser, bl.a. inställda nationella prov, samt att antalet skolämnen som eleverna läser har varierat. ska alla elever i årskurs 4–6 erbjudas undervisning i moderna språk och samlade in betygen i moderna språk första gången . Det är som en tydlig nedgång syns i statistiken. Förändringarna mellan är små men visar på en ökning av andelen elever som uppnått A–E i samtliga ämnen . Andelen elever med godkända betyg (A–E) ökade i 18 av 22 ämnen, jämfört med föregående vårtermin. Låt mig vara tydlig med att jag inte är nöjd med dessa betygsresultat. Frågan om elevers möjligheter att nå kunskapskraven är mycket viktig för regeringen. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten och flera internationella kunskapsmätningar visar att de svenska kunskapsresultaten har förbättrats. Regeringen har även satsat på mer resurser och riktat stöd till de skolor som har tuffast förutsättningar. Ett exempel är bidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, som 2021 uppgår till och där mest resurser går till de skolor som bäst behöver det. Men vi har mycket kvar att göra. Ingen elev ska lämnas efter i skolan. bereds nu flera förslag på ytterligare åtgärder, t.ex. utifrån förslag från Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07), Utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01) och Nationell plan för trygghet och studiero (Ds 2021:13). Jag ser fram emot att fortsätta detta viktiga arbete. Det är centralt att åter skapa en skola som ger jämlika förutsättningar, utjämnar livschanser och bidrar till sammanhållning och gemenskap. Alla elever ska ha möjlighet att lära sig mycket i skolan, oavsett var de bor och vilka föräldrar de har.