ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111 · 2021-09-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1 Kostnaden för återtagande av IS-terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) Under Islamiska statens terrorvälde i bland annat och kom att sticka ut i ett europeiskt perspektiv och i synnerhet i ett nordiskt perspektiv. Sorgligt nog stack vi ut för att ovanligt många extremister valde att lämna vårt land för att ansluta till eller Islamiska staten, de mest brutala terrorgrupperna i modern tid. Faktum är att omkring 300 svenskar valde att åka ned till och , varav ungefär hälften, 150, också har återvänt . Andra dog i strider, försvann eller blev tillfångatagna av syriska, kurdiska eller irakiska trupper. Av dem som återvänt har ingen som anslöt sig till terrorväldet kommit att dömas för terrorbrott, som har bekräftat att många av dessa har återgått till radikala kretsar. Svensk lagstiftning har, milt uttryckt, varit klen, och den är fortfarande inte utformad på ett sådant sätt att terrorresenärer åtalas. Faktum är att det till och med saknas ett nationellt program för att hantera så kallade återvändare. Därför kan de mest hänsynslösa mördarna och deras medhjälpare vandra fritt på våra gator, samt skada ytterligare genom att fortsätta med sin radikala indoktrinering av främst vilsna ungdomar. Att det får se ut så här är fullkomligt oacceptabelt. Det är illa nog att det ser ut på detta sätt när terrorister på egen hand har valt att resa tillbaka till . Sittande regering förvärrar situationen genom att aktivt hämta tre IS-terrorister till . Samtliga tre har klassats som säkerhetshot av de kurdiska myndigheterna som haft dem fängslade sedan de tillfångatogs i samband med slutstriden mot Islamiska staten i Baghouz . De tre kvinnorna kan anses tillhöra den absolut mest radikala kärnan i sekten och tillhör uppenbarligen den mest lojala gruppen inom Islamiska staten. Att hämta hem dessa väcker en lång rad frågor. För det första måste det ses som tämligen udda att ett land väljer att hämta hem den här typen av personer som av förklarliga skäl inte är önskade någonstans. Inte minst mot bakgrund av det bristande engagemang som regeringen har visat gällande att söka efter exempelvis yazidiska kvinnor i terrorgruppens fångenskap eller bistå tolkar innan talibanerna tog makten i , är det inte konstigt att många blir upprörda: De tre kvinnorna kanske helt kan undkomma straff i och befinner sig nu som bekant också på fri fot. Detta blir ytterligare en en bekräftelse på att betraktas som en straffri zon för Islamiska statens mördare och våldtäktsmän. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Vilka resurser har tagits i anspråk från UD för att föra de tre IS-kvinnorna till och vad har det kostat totalt, och har ministern vidtagit några åtgärder med anledning av detta?
fr · H91110 · 2021-09-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:10 En bättre tågförbindelse mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) gick den norska regeringen ut med ett pressmeddelande att de nu gett den norska motsvarigheten till i uppdrag att tillsammans med svenska gå vidare med en utredning om en bättre tågförbindelse mellan och . kan inte påbörja arbetet utan ett uppdrag från regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern, och i så fall när, att ge ett sådant uppdrag till ?
fr · H91111 · 2021-09-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:11 Biståndet till av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har i budgeten för angivit att det svenska biståndet skulle arbeta efter ”mer för mer/mindre för mindre-principen” vad gäller utvecklingen inom demokrati och mänskliga rättigheter. I budgeten skriver regeringen: ”Mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder ser regeringen över hur ökade krav kan ställas på de länder som mottar svenskt bistånd att leva upp till rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati.” Det återstår att se om regeringen i budgeten kommer att fortsätta arbeta efter den principen. Ett land som ofta varit uppe som exempel i debatten är . Jag ställde en skriftlig fråga till dåvarande biståndsminister angående biståndet till och om regeringen var beredd att se över, förändra och eventuellt frysa delar av biståndet till . Jag fick svar på frågan från dåvarande biståndsminister att regeringen sänkt stödet till som en följd av utvecklingen och att regeringen beslutat att arbeta mer selektivt med den tanzaniska staten. är en av största mottagare av bistånd, och gick så mycket som av det svenska bilaterala biståndet till till projekt som skedde i samarbete med statliga aktörer. Givet regeringens politiska inriktning i enlighet med ”mer för mer/mindre för mindre-principen” och tidigare biståndsministers svar på skriftlig fråga från undertecknad är det förvånande att konstatera att inte minskade samarbetet med statliga aktörer inom biståndet till , tvärt om ökade dessa , både i absoluta tal och som andel av biståndet. Med anledning av detta vill jag, mot bakgrund av att regeringen utryckt att stöd till och i samarbete med statliga aktörer i skulle ske mer selektivt, fråga statsrådet : Varför ökade biståndet i samarbete med statliga aktörer kraftigt ?
fr · H91112 · 2021-09-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:12 och Gotlandsfärjorna av (SD) till Infrastrukturminister (S) gav regeringen i uppdrag att analysera fyra alternativa modeller för färjetrafik till , då statens kostnader för Gotlandstrafiken har ökat och det har varit en begränsad konkurrens på sträckan. I uppdrag ingick att utreda fyra olika modeller för ägande och drift av fartyg: Sammanhållen upphandling av fartyg och drift, inklusive eventuella garantier. Statligt ägda fartyg och upphandlad drift. Statligt hyrda fartyg och upphandlad drift. Gotlandstrafiken helt i statlig regi. föreslår att modell 2, ”Statligt ägda fartyg och upphandlad drift”, ska användas för framtida trafik, då den ger ökad möjlighet till konkurrens och bedöms ge lägre kostnader för staten. Om regeringen beslutar sig för alternativ 2 föreslår utredningen att antingen eller Färjerederier hanterar fartygen i ett eget rederi. får i så fall ansvar för design, byggnation och förvaltning av fartygen. Det som både förvånar och väcker fler frågor är ekonomiska situation, där man aviserat avgiftshöjningar på på farledsavgifter och för lotsavgifter för att försöka närma sig en budget i balans. har dessutom aviserat att det finns ett stort behov av att byta ut tre stycken isbrytare omgående, till en kostnad på styck. Dagens Gotlandstrafik körs med två stora fartyg, med goda fartresurser på , och under högsäsong körs det med tre stora fartyg och ett mindre, snabbgående fartyg samt trafik till . För att inte minska servicen till de boende på behövs stora investeringar med statliga medel, och frågan är om det är ekonomiskt försvarbart. har tidigare gett regeringen ett tillkännagivande om att utreda finansieringsmodell, något som regeringen ännu inte har påbörjat, med hänvisning till pågående pandemi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att förändra finansieringsmodell om verket, utöver sina nuvarande uppgifter, ska ha råd att äga nya färjor och ansvara för Gotlandstrafiken?
fr · H91113 · 2021-09-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:13 Strömmingsbeståndet utanför av (M) till Näringsminister (S) Strömmingen är hotad, varnar i SVT . Organisationen larmar om tomma nät på grund av överfiske och föreslår ett tillfälligt fredningsområde i . Området som föreslås ligger strax sydost om och är en plats där strömmingen håller till om vintrarna. Där vill man att trålförbud ska gälla –. Förslaget har lämnats in till och Havs- och vattenmyndigheten (HaV). ”Det är katastrofalt dåligt fiske, men allvarligast är det för ekosystemet. Strömmingen är ryggraden i ekosystemet, när den försvinner får man negativa följdeffekter, säger projektledare på .” Vid ett av mina företagsbesök i länet träffade jag några av yrkesfiskarna i . En familj som har fiskat i generationer efter kusten i . rapporterade de in noll (0) kilo strömming. Det är en situation som är mycket oroande. meddelade HaV ett åtgärdspaket för att skydda strömmingen i . Men det har inte implementerats , enligt organisationen. ”Åtgärdspaketet är bra om det kan bli verklighet. Men dels är det osäkert och dels alldeles för långt fram i tiden. sa fiskarna att fångsten man tidigare fick på ett nät får man nu på tio nät, säger projektledaren hos kustfiskarna till SVT.” Han säger i inslaget att stora trålare fiskar i området för att leverera fiskmjöl till . ”Det här är i absolut sista stunden. Vi har kämpat om sänkta kvoter, men ett tillfälligt stopp är bättre än inget alls. Utöver fisken och fiskarnäringen påverkas även konsumenterna – de som köper surströmming. Dels för att fångsterna är dåliga och dels för att storleken på själva strömmingen har minskat. – har produktionen halverats. Om det fortsätter nedåt blir det väldigt svårt att hålla i gång näringen på lång sikt. Det är svårt att se en framtid med surströmming om det fortsätter så här avslutar företrädaren för kustfiskarna till SVT .” Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder på kort sikt för att säkerställa att inte strömmingen utrotas utefter kusten i och i ?
fr · H91115 · 2021-09-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:15 Bristande myndighetsinformation av (SD) till Socialminister (S) Under coronapandemin har verkligen utmärkt sig genom sitt agerande eller i flera fall brister i agerande. Myndighetens hantering av pandemin har, förutom att den har orsakat ett stort antal dödsfall, också gett omfattande negativ publicitet i vår omvärld. Kommunikationen från myndigheten under den pågående pandemin lämnar också mycket övrigt att önska. Många har upplevt informationen som bristfällig och otydlig. Trots ökade antal smittade och att vi fortfarande befinner oss i pandemin har myndighetens information nu lett till att folk slappnar av och tror att allt är över och att man kan återgå till livet som det var . kommer de tidigare regler och restriktioner som gällt på grund av pandemin att lättas. Men oroas allt fler regioner som ser den ökade smittspridningen, framför allt bland unga och ovaccinerade. Efter pressträffen med bland andra socialministern har i i sin veckorapport konstaterat att ”den lilla försiktighet som funnits hos allmänheten försvunnit helt”. ”För de flesta tog pandemin slut vecka 36. Stora sällskap handlar tillsammans och inga avstånd till andra personer respekteras”, skriver , som vidare uppger att det råder ”förvirring” kring vad som lyfts och framför allt vad som kvarstår efter . Vidare skriver man att den information som finns tillgänglig har varit ”ytterst sparsam” och att man därför har svårt att svara på de frågor som man får. ”Avsaknaden av tydlighet gör att näringslivsaktörer inte kan planera sin verksamhet efter steg 4, och redan nu verkar allmänheten tro att det inte finns några restriktioner kvar.” Enligt ser även Region , , , , , , och liknande tendenser och kräver nu en nationellt tydlig kommunikation kring vilka råd och restriktioner som fortfarande gäller efter . i skriver: ”Fokusera kommunikationen på vilka restriktioner som är kvar istället för vilka som tas bort.” söker för att få svar på frågor hänvisar myndigheten endast i mejl till informationen på hemsidan. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder på grund av bristfällig myndighetsinformation, som enligt uppgift leder till att människor tror att pandemin är över, vilket återigen kan orsaka ökad smittspridning?
fr · H91116 · 2021-09-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:16 ansvar när avvisningsbeslut inte kan verkställas av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har uppmärksammats på att kommuner kan tvingas ta ett orimligt stort humant och ekonomiskt ansvar när inte kan verkställa sina avvisningsbeslut. Det jag uppmärksammats på rör personer som har ett stort omsorgsbehov dygnet runt som de inte kan tillgodose själva. Det kan handla om sjukdom, handikapp eller båda delarna. De kan också vara en fara för både sig själva och andra. Detta gör att man inte bara kan lämna dessa personer utan något stöd. Dessa personer klarar inte av att bo i eget boende utan är placerade på något boende med personal dygnet runt som kan tillgodose deras behov. Denna placering har då gjort under deras asylprocess. Den kommun som boendet ligger i faller då ansvaret över på när en person får avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd och tappar rätten till LMA-ersättning. För att inte dessa personer ska ställas på bar backe med risk för deras liv är kommunerna nödda och tvungna att agera och betala för att personerna ska kunna bo kvar. Det som händer är att personen eller den som företräder personen, vilket oftast då är en god man, tvingas att söka så kallat nödbistånd enligt 2 kap. 1 § SoL i den kommun där personen befinner sig. Vanliga ändamål för så kallat nödbistånd är mat, tillfällig logi, läkemedel och hemresor inom eller utanför . För dessa personer handlar nödbiståndet om vård, stöd och allt för deras överlevnad dygnet runt, vilket gör att det handlar om enormt höga kostnader som kan vara mycket kännbara för mindre kommuner. Utifrån detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att säkerställa dels att ansvaret inte faller över på kommunerna när inte kan verkställa sina beslut, dels att dessa människor inte ramlar mellan stolarna?
fr · H91117 · 2021-09-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:17 Läroböcker inom UNRWA av (SD) till Statsrådet (MP) , UNRWA:s generalkommissionär, och UNRWA:s talesperson säger att UNRWA ”har vidtagit åtgärder” för att säkerställa att innehållet i allt utbildningsmaterial som används i UNRWA-administrerade skolor och sommarläger överensstämmer med värdena för mänskliga rättigheter och tolerans och inte framkallar antisemitism. Men under läsåret som börjat igen i UNRWA:s skolor används, enligt uppgift, den palestinska myndighetens (PA) läroplan och minst 26 exempel på antisemitiska läroböcker. existerar alltså terroruppvigling och antisemitism, och från en undersökning av mer än 1 000 texter i skolböcker publicerade av PA finns det inte en enda hänvisning till existens. UNRWA har förbundit sig att bekämpa alla former av hatuppvigling i sina anläggningar. Textböcker med sådant innehåll överensstämmer inte med FN:s värden och borde därför tas bort från . stöder och ger frikostigt bistånd till UNRWA. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några konkreta åtgärder för att förbjuda terroruppvigling och antisemitism i läroböcker som används i UNRWA-administrerade skolor, och vilka är i så fall dessa åtgärder?
fr · H91119 · 2021-09-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:19 Kostnadskontroll hos av (C) till Infrastrukturminister (S) är ansvarig myndighet för att beräkna och projektera många stora infrastrukturprojekt. Beroende på om det är ett helt statligt ansvar är det enbart deras egna avdelade medel som används. fördelas medel till regioner för regional prioritering, och i fler och fler projekt sker en medfinansiering av kommuner och regioner. Det är ett bra arbetssätt för att få till fler lokala och regionala satsningar som är viktiga för den lokala boendemiljön och för att kunna finansiera fler projekt. Det stora problemet i systemet är att inte gör korrekta beräkningar av vad projekten och projekteringen kostar och att kostnaderna ökar successivt. Dessutom blir projekt orimligt dyra. Ett exempel på detta är projektet västra , där kommun känner sig tvungen att lämna ett avtal med av skälet att kostnaderna ökat med 160 miljoner. antogs länstransportplanen i där projektet västra är ett av de prioriterade projekten. kommun slöt ett avtal med för medfinansiering där kommunen ska stå för av kostnaden eftersom vägen är viktig för samhällsplaneringen i kommun för att kunna ha en hållbar tillväxt. Sedan avtalet skrevs har planeringen av bostadsbyggandet fortsatt väster om . I avtalet med skrevs det in att om kostnaden ökade har kommunen rätt att dra sig ur avtalet, vilket nu sker. Den totala kostnadskalkyl som ligger till grund för avtalet mellan kommun och bedömdes till 139 miljoner. presenterade att kostnaderna beräknas ha ökat till 300 miljoner, som projekteringen kostat cirka 30 miljoner. Att kostnaderna ökar med mer än det dubbla och att kostnaden för 60-väg kan bli så hög är orimligt. Kostnaden för vägen gör att man tror att det handlar om motorväg som ska byggas. Pengar riskerar att ha ”kastats i sjön”. Det handlar dels om de miljoner som använts för projektering, dels de projekt i som fått stå tillbaka till förmån för detta projekt. Jag och anser att det måste ske en förändring hos . Det är ohållbart att tillåts räkna så fel och att kostnaden för att bygga en väg tillåts bli så hög. Det är inte hållbart vare sig nu eller . måste ta ett större ansvar för våra gemensamma skattepengar; kalkylerna måste stämma bättre med de faktiska kostnaderna. Kostnaderna får inte heller öka okontrollerat. Det verkar som om har bristande kunskap i beräkning av projekt, och det är lätt att tro att de olika avdelningarna arbetar var för sig under beräkningen och projekteringen av olika projekt. När de sedan sätter ihop sina olika delar så upptäcker de att kostnaderna har dragit iväg. I Trosas fall till det orimliga priset av 300 miljoner för 60-väg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att ska få en bättre kostnadskontroll av och ett helhetsperspektiv på sina projekt än vad som råder , med syftet att få lägre kostnader och kalkyler som stämmer överens under hela projekt och byggtiden?
fr · H9112 · 2021-09-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:2 Uppdrivning av skogsplantor av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Växande skogar spelar en mycket stor roll som kolsänka. Det är därför viktigt att vi kontinuerligt kan driva upp nya skogsplantor som kan bidra till denna klimatnytta. I detta fall är torv en viktig ingrediens som används för att driva upp cirka 380 miljoner skogsplantor, och fler plantor kommer troligen att krävas framgent. är självförsörjande på odlingstorv, men dessvärre befaras stora problem. Framför allt för att de torvmarker som det skördas odlingstorv på beräknas ha en kvarvarande livslängd på i genomsnitt endast . Med handläggningstider för nya täkttillstånd och ansökningskostnader som kan uppgå till finns det höga hinder som måste rivas. Därför behöver branschen tydliga besked om hur regeringen ser på en långsiktig och fortsatt produktion av torv i landet. ges nämligen motstridiga besked. Ett exempel på det är regeringsuppdraget om återvätning av bland annat utdikade torvmarker, som fick (). Att driva upp 380 miljoner skogsplantor kräver ett odlingssubstrat där torven är huvudingrediens, och finns inga inhemska alternativ till torven. Det är dessutom stor efterfrågan på torv i hela EU. Regeringens politik kan komma att äventyra skogens tillväxt, och riskerar att bli beroende av importerad torv från länder utanför EU med oklara hållbarhetskrav, såsom och . Det är inte hållbart. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa fortsatt skörd av odlingstorv och därmed fortsatt föryngring av skogen?
fr · H91120 · 2021-09-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:20 Fördjupning av EU:s relationer med av (SD) till Utrikesminister (S) Europaparlamentariker fick stort stöd i utrikesutskott när man behandlade hans förslag om hur EU bör fördjupa sina relationer med . väntas resolutionen antas av . Resolutionen, som är en rekommendation riktad till EU:s utrikeschef , kräver tätare förbindelser mellan och , ett omfattande och förstärkt partnerskap inklusive investeringsavtal och att landet ska få delta som observatör i olika internationella organ. har tidigare genom utrikesministern uttryckt stöd för att bör delta i internationella organisationer och sagt att man vill fortsätta att utveckla förbindelserna med Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom EU-kretsen verka för resolutionens intention och att, om och när resolutionen antas av , verka för att rekommendationerna i resolutionen verkställs av EU?
fr · H91121 · 2021-09-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:21 Försäljning av Metria av (M) till Näringsminister (S) För , , röstade ja till att sälja det statliga bolaget , som har sitt huvudkontor i . Vid beslutet om försäljning gjordes bedömningen att Metria kan utvecklas med en aktiv och skicklig ägare som har motsvarande verksamhet som kärnverksamhet. riktade ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om så kallade geodata. Med öppna och avgiftsfria statliga och kommunala geodata skapas en större marknad för vidareförädling av geodata. beslut om planintressenters medverkan vid detaljplaneläggning (prop. 2020/21:131) skapar större möjligheter för konsulter inom samhällsbyggnadsområdet att bidra till snabbare planprocesser genom att planintressenten ska kunna påbörja arbetet att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Metria har under en rad år haft svårigheter att få tillräcklig lönsamhet. Kvartalsrapporten för visar att bolaget har betydlig sämre lönsamhet än de privatägda bolag som verkar i samma bransch. Högkonjunkturen i byggandet leder till god lönsamhet i branschen, men inte hos det statliga bolaget. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att nu vidta utifrån beslut att sälja Metria?
fr · H91122 · 2021-09-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:22 Handläggningstider för ledningsförrättningar av (M) till Statsrådet (MP) En ökad elektrifiering av samhället ställer krav på snabba och effektiva tillståndsprocesser för utbyggnad av elnät och för en effektiv elmarknad. Kraven på snabbare handläggning är mycket stora. Regeringen har redovisat att de genomsnittliga handläggningstiderna ska halveras för att få fram nödvändiga tillstånd. Förutom koncession behövs beslut om tillträde till mark, ledningsrätt och beslut om ersättning för intrång på fastigheter. Markåtkomsts- och ersättningsfrågorna kräver omfattande insatser från ledningsägare och berörda myndigheter, bland annat Lantmäteriet. Lantmäteriet handlägger många ledningsrättsförrättningar. Vid en kraftigt ökad utbyggnad av elnät i hela landet kommer antal ledningsrättsärenden att öka kraftigt , och tusentals fastighetsägare kommer att tvingas upplåta mark för ledningar. I Lantmäteriets årsredovisning för redovisar Lantmäteriets ledning följande beträffande ärendegruppen Infrastruktur: ”Vi bedömer att handläggningstiderna är för långa och därmed otillräckliga för kundernas behov. Dialogen med kunder behöver stärkas och externa processer behöver samverka med våra. När handläggningen kan återupptas i sammanträdesärenden bedömer vi att handläggningstiderna kan komma att öka. Kvaliteten bedömer vi som otillräcklig, framförallt på grund av att vi inte upplevs som förutsägbara. Dialogen behöver vara differentierad eftersom kunderna i detta område både är professionella aktörer och privatpersoner som berörs av tvångsbeslut. Vi anser att överklagandeflödet stärker den bilden. Vi bedömer dock att kvaliteten på den rättsliga prövningen är tillräcklig, bland annat med tanke på den låga nivån av ärenden som återförvisas från domstol. Även i detta kundbehov förekommer variationer i interna arbetssätt som påverkar både kostnader, handläggningstider och därmed kvalitetsbedömningen negativt.” Regeringen ställer krav på halverade handläggningstider för koncessionsprövningen. Vilka krav ställs på lantmäterimyndigheterna? Lantmäteriet har problem med långa handläggningstider och dialogen med sina kunder. För att möta en växande efterfrågan behöver staten vidta åtgärder för att minska handläggningstiderna inom det statliga lantmäteriet. I budgeten signalerar dock regeringen längre handläggningstider. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att effektivisera och förbättra kvaliteten i markåtkomsts-och ersättningsprocesserna och tillika halvera handläggningstiderna för ledningsrättsförrättningar ?