frs · H8121415 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1415 av Kopparklint (M) Barns skydd mot islamistisk radikalisering i skolan Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att barn ska skyddas från islamistisk radikalisering i skolan. Det ska inte finnas något som helst utrymme för extremism i skolan. Utbildningen och undervisningen i förskolor och skolor med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning och att befintliga skolor med konfessionell inriktning ska kontrolleras bättre. Regeringen tillsatte 2018 en utredning som har haft i uppdrag att bland annat analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet redovisade sitt uppdrag i betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . Alla som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen). Denna objektivitets-princip gäller tjänstemän vid såväl kommunala som fristående skolor som bedriver utbildning enligt skollagen. Vid utförande av sitt arbete får en tjänsteman inte vägledas av den egna politiska åsikten eller liknande. Vidare ställs i läroplanerna krav på att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen. Skolans arbete mot extremism börjar i skolans demokratiuppdrag. Skolan fyller därför en viktig roll i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen (1 kap. 4–5 §§) och klart ta avstånd från det som strider mot dem. Anställda inom skolväsendet måste verka för att demokratins idéer blir vägledande i sitt arbete. Detta innebär att den som t.ex. är motståndare till demokratins idéer inte ska få utveckla sina tankar i sin yrkesutövning. Regeringen har gett i uppdrag till att utreda vilken roll skolväsendet har i arbetet mot våldsbejakande extremism. gör liksom och bedömningen att skolans främsta roll är att bland annat att. stärka elever i kritisk reflektion och källkritik för att de ska stå emot våldsbejakande budskap, konspirationsteorier och falska nyheter. Utöver detta ska all personal i skolan som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa anmäla det till . Radikalisering och koppling till extremism kan utgöra skäl för att göra en anmälan. Det är sedan som har uppdraget att, om det behövs, utreda misstanken och erbjuda stöd och insatser. Utöver erbjuder bland annat vid stöd till skolväsendet dessa frågor. Regeringen har vidare inrättat ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism, CVE, inom . CVE har bland annat till uppgift att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och ge behovs-anpassat stöd till olika aktörer som i sin verksamhet hanterar dessa frågor. Personal inom skolväsendet är en målgrupp för verksamheten. Barns och ungas utsatthet för extremism är en allvarlig och angelägen fråga. Vårt arbete med att stärka skolans arbete med demokratiuppdraget och att motverka alla former av extremism fortsätter. Regeringen är inte främmande för att vidta ytterligare åtgärder.