ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121805 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1805 av (SD) Ryskt vaccin mot covid-19 har frågat mig om jag anser att självständigt bör köpa in eller agera för att EU godkänner och köper in vaccinet Sputnik V och vilka åtgärder jag vidtar i så fall. Europeiska läkemedelsmyndigheten () är i dialog med utvecklaren bakom Sputnik V. Utvecklaren har likt många andra producenter uttryckt intresse för en så kallad rolling review, en löpande granskning, och har mottagit information från om regelverk och vetenskapliga riktlinjer. En ansökan har dock ännu inte inkommit till och vaccinet kan därför inte börja prövas för ett godkännande. rekommenderar godkännande av vaccin utifrån vetenskapliga metoder och omfattande kliniska prövningar, inte utifrån politiska påtryckningar från medlemsländer. Så måste det vara också framöver. Den EU-gemensamma ansatsen tjänar väl, och eventuella ytterligare EU-gemensamma inköp av nya vaccin prövas kontinuerligt. Det centrala är att vaccinen är effektiva och säkra och bedöms tillföra något i vaccinportföljen.
frs · H8121806 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1806 av (SD) Åtgärder mot ökande spänningar mellan västvärlden och har mot bakgrund av försämrade relationer med och samt ett försämrat läge för mänskliga rättigheter i länderna, frågat mig om jag verkar för att minska spänningar med genom samarbete kring utvalda tekniska frågor, exempelvis kring vacciner mot covid-19. Regeringen står bakom EU:s fem vägledande principer för relationen med , som omfattar ett principiellt ställningstagande mot aggression i östra och stöd till det ryska civilsamhället, men också selektivt engagemang med kring frågor av intresse för EU. Nationellt för en s.k. tvåspårspolitik gentemot med principfasthet i fråga om folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen, och öppenhet för samarbete där det ligger i intresse. och samarbetar i hälsofrågor på flera sätt. Möten sker på politisk nivå som en stor del av det konkreta samarbetet försiggår i en arbetsgrupp under den bilaterala styrkommittén för handel och ekonomiskt samarbete, där ämnen som tuberkulos, hiv/aids och multiresistenta bakterier står på dagordningen. I det multilaterala samarbetet inom den Nordliga dimensionen, som inkluderar EU, , och , finns ett partnerskap för hälsa, där deltar aktivt. Regeringen välkomnar internationellt samarbete i kampen mot covid-19-pandemin. Enligt huvudregeln krävs ett godkännande från för att ett vaccin mot covid-19 ska kunna användas i .
frs · H8121807 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1807 av (SD) Åtgärder mot ensamhet och isolering har frågat statsminister om statsministern avser att inrätta en liknande ministerpost som nu gör, och tidigare gjort, för att bekämpa problemen med isolering och ensamhet till följd av pandemin, eller om statsministern avser att vidta några andra åtgärder. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Det är viktigt att bryta ensamhet och att motverka psykisk ohälsa. Många äldre är ensamma och isolerade under covid-19-pandemin och regeringen har därför valt att förstärka civilsamhället som fyller en viktig funktion. För att stärka pensionärsorganisationernas arbete med att bryta äldres isolering har regeringen höjt statsbidraget till organisationerna med . Regeringen har tidigare höjt organisationernas permanenta stöd med till sammanlagt . Med det ytterligare tillskottet för att bryta äldres isolering uppgår därmed stödet till pensionärsorganisationerna till totalt . Vidare beslutade regeringen förordningen (2019:474) om statsbidrag för insatser som syftar till att förebygga och bryta ensamhet och isolering bland äldre personer. Satsningen omfattar –2021. I extra ändringsbudget med anledning av utbrottet av covid-19-pandemin tillförde regeringen dessutom ytterligare till satsningen . Dessa medel kan sökas av alla typer av organisationer som riktar sig mot målgruppen äldre, inte bara pensionärsorganisationerna.
frs · H8121808 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1808 av (SD) Svenska intressen i va-frågor har frågat mig på vilka sätt jag kommer att agera för att svenska intressen ska tas till vara gentemot , ministerrådet och kommuner, gällande vattenrening och avloppsfrågor. Huvuddelen av de vattendrag, sjöar och kustvatten som omfattas av kraven enligt EU:s ramdirektiv för vatten når inte den kvalitet de ska ha. Ramdirektivet syftar till att stoppa försämringen och nå ”god status” för yt- och grundvatten. För att vi ska säkerställa en framtida tillgång till vatten av rätt kvalitet och kvantitet behöver vi fortsätta arbeta med återställande och skydd av våra vatten. är det viktigt att verksamheter som negativt påverkar vatten inte ska behöva vidta längre gående skyddsåtgärder eller begränsningar än vad som är nödvändigt. Det kan inte uteslutas att nya verksamheter eller utvidgning av befintliga verksamheter kan innebära en sådan ökad belastning för en vattenförekomst att de inte kan tillåtas. Ju högre befintligt påverkanstryck desto mindre kommer utrymmet för tillkommande belastning att vara om en långsiktigt hållbar vattenkvalitet ska kunna säkerställas. Regeringen har pekat på att vattendirektivet kan innebära en utmaning för vissa verksamheter. På miljörådsmötet framförde miljöminister att den hälsokontroll av direktivet som genomförts av Europeiska kommissionen inte visat att direktivet är tillräckligt flexibelt för att säkerställa att den samhällsomställning som krävs kan genomföras. I samband med detta framförde miljöministern också att samstämmigheten mellan olika politikområden behöver förbättras så att såväl synergier som konfliktytor mellan olika politikområden tydliggörs. Hon nämnde vidare att en förbättring kan ske genom att kontinuerligt utvärdera och följa upp hur lagstiftningen mellan olika politikområden stödjer eller motverkar varandra. Kommissionen har aviserat sin avsikt att lägga fram ett förslag till revidering av EU:s avloppsdirektiv. Regeringen har ställt sig bakom detta initiativ. Att EU-lagstiftningen är samstämmig och utformas på ett sådant sätt att det fortsatt lämnar utrymme för kapacitetsutbyggnad i befintliga avloppsreningsverk i syfte att möta behovet från växande tätorter är angeläget och något som jag anser att aktivt bör verka för under kommande förhandlingar.
frs · H8121809 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1809 av (SD) Ungas psykiska ohälsa i spåren av pandemin har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att få bukt med ungas psykiska ohälsa i spåren av pandemin. Psykisk ohälsa är en viktig och angelägen fråga för mig och regeringen. Psykisk ohälsa är en vår tids stora folksjukdomar och även en viktig fråga ur ett jämställdhetsperspektiv då flickor rapporterar en sämre psykisk hälsa och pojkar är överrepresenterade vad gäller suicid. Regeringen gjorde en historisk satsning på psykisk hälsa och suicidprevention och fördelade för detta ändamål. har den statliga satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats. Regeringens satsning fortsätter och vi satsar även på psykisk ohälsa, varav regioner och kommuner får en förstärkning på 1,68 miljarder. Regeringens satsningar har bidragit till att covid-19-pandemin ännu inte påverkat barn- och ungdomspsykiatrins tillgänglighet. Andelen barn och unga som behöver vänta lägre än för en första bedömning inom BUP har inte har ökat , jämfört med . Som jag lyfte i mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:678 Långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin, är en framgångsfaktor till detta vårdens goda omställningsförmåga. Regionerna har agerat snabbt och lyckats ersätta fysiska besök med digitala. Regeringen har bidragit till vårdens omställning genom att tilldela regionerna i syfte att utveckla och stärka digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner under 2018-2020 för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Medlen skulle bidra till att stärka insatser till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, förbättra arbetet mot psykisk ohälsa, öka kompetens om barn och unga med psykisk ohälsa samt stärka samverkan mellan landsting och kommun när någon behöver både hälso- och sjukvård och stöd från , men också inom kommunens egna verksamheter. Regeringen har även tillsatt utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och unga, som bland annat ska bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker . Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Dessutom har regeringen tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Delegationen ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider. Därutöver har lämnat förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av utbrottet av covid-19. inrättade en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention. Funktionen ska arbeta brett och med tanke på covid-19-pandemin har den blivit än mer betydelsefull. Regeringen har därutöver gett i uppdrag att utreda behovet av en nationell stödlinje till personer med psykisk ohälsa. Regeringen kommer att följa hur nämnda satsningar och initiativ påverkar de ungas psykiska hälsa under den pågående covid-19-pandemin.
frs · H8121810 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1810 av (SD) Behovet av en återvandringsmyndighet har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några åtgärder för att etablera en återvandringsmyndighet. har av återvändandeärendena avslutats genom att personen har lämnat . Det är en väsentligt högre nivå än EU-genomsnittet. –2020 har närmare 90 000 personer med beslut om av- eller utvisning registrerats som utresta från . Återvändandefrågorna är prioriterade för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl har fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Många åtgärder som förbättrar förutsättningarna för ett effektivt återvändandearbete har vidtagits , bland annat lagändringar som underlättar myndigheternas verkställighetsarbete. Antalet platser i förvar har också fördubblats. Migrationsdomstolarna har tillförts medel för att kunna minska antalet öppna migrationsmål och korta handläggningstiderna. På så sätt kan den sammantagna vistelsetiden i mottagandet förkortas, vilket förbättrar förutsättningarna för återvändande. Regeringen har givit och i uppdrag att effektivisera återvändandeverksamheten. Statskontoret har också fått i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att effektivisera , och Kriminalvårdens arbete med återvändande inom ramen för nuvarande organisation.
frs · H8121812 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1812 av (SD) Nationellt mål om återvandringsnetto har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att etablera ett nationellt mål om återvandringsnetto. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Den som beviljas ett uppehållstånd ska istället snabbt integreras i det svenska samhället. Det bör i sammanhanget framhållas att har nära 90 000 före detta asylsökande lämnat och sett har vi haft ett betydligt mer effektivt återvändande än genomsnittet i EU. Regeringens mål när det kommer till återvändandet är givetvis att samtliga avlägsnandebeslut också ska verkställas genom att den berörde reser till sitt hemland eller annat land. Våra verkställande myndigheter arbetar för att nå detta mål. För den som önskar flytta tillbaka till sitt hemland, så kallad återvandring, finns en möjlighet att genom få ekonomiskt stöd. Regeringen ser ingen anledning till att etablera ett nationellt mål om återvandringsnetto.
frs · H8121813 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1813 av (SD) Ett flerbarnsavdrag har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att utreda ett flerbarnsavdrag i stället för det flerbarnstillägg som finns i barnbidraget. Den ekonomiska familjepolitiken är viktig för barnhushållens ekonomi, särskilt för hushåll med låga inkomster och många barn. Flerbarnstillägget i barnbidraget bidrar både till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljer och till minskade skillnader mellan hushåll med och utan barn. Regeringen har gett Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (S 2018:13) i uppdrag att analysera hur flerbarnstillägget samspelar med barndelen inom bostadsbidraget och om regelsystemen är ändamålsenligt utformade. Utredningen ska inkomma med sitt betänkande . Huvudprincipen inom skattelagstiftningen är att den som är skattskyldig bara får göra avdrag för utgifternas förvärvande. Ett avdrag för familjer med flera barn skulle, utöver att göra regelverket mer komplext, leda till ökad byråkrati och mera krångel. Det skulle också leda till ökade ekonomiska klyftor eftersom skatteavdrag främst gynnar de med höga inkomster. Flerbarnstillägget inom barnbidraget är därför mer rättvist och mer ändamålsenligt för att nå flerbarnsfamiljerna än ett flerbarnsavdrag.
frs · H8121814 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1814 av (SD) Dumpning av smutsig snö i vattendrag har med anledning av dumpning av smutsig snö i vattendrag frågat mig vad jag avser att göra i syfte att förhindra att tonvis med föroreningar, såsom plastavfall, metaller och annat skräp dumpas i våra vattendrag runt om i landet. Miljögifter, plastavfall och annat skräp både på våra stränder och i våra hav och vattendrag är ett stort problem. Regeringen har därför gjort flera stora satsningar för att minska plastavfall och annat skräp i hav och natur, bl.a. genom strandstädningsbidrag. Regeringen har också gjort stora satsningar på sanering av förorenade områden, för att minska spridning av miljögifter till hav och vatten. ser vi stora mänger snö runt om i , och är inget undantag. Snö som inte läggs som , forslas vanligtvis till uppläggningsplatser. kommer det mycket snö och uppläggningsplatserna räcker inte till. Behovet av att dumpa snö är vanligast i större städer. Snö som forslas bort med ett fordon är ett avfall enligt definitionen i 15 kap. 1 § eftersom syftet är att göra sig av med den. Dumpning av avfall från land till vattenområden är förbjudet enligt men det finns möjlighet att i enskilda fall söka dispens från förbudet. Dispens får enligt bara ges, om avfallet kan dumpas utan olägenhet för människors hälsa eller miljön. Det är vanligtvis som prövar möjligheten att få dispens, vilket också gäller dispensen för . Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att vägleda länsstyrelser och kommuner i frågor om tillsyn och prövning av dumpning. Myndigheten har tagit fram en vägledning för att få en enhetlig tillämpning av regler kring dumpning och dispenser när det gäller dumpning av snö. Enligt vägledningen bör snö i första hand och i så stor utsträckning som möjligt läggas upp på mark i närområdet för smältning. Vid en bedömning av alternativa sätt att hantera snö ska de olika alternativens samlade miljöpåverkan bedömas. De fall när dumpning av snö i vatten kan accepteras enligt Havs- och vattenmyndigheten är när de snöuppläggningsplatser som finns lokalt inte räcker till och snön därför måste forslas bort. Det kan också finnas vissa verksamheter som inte har möjlighet att ha snöuppläggningsplatser inom sin fastighet eller i närområdet. I de fall då det inte är miljömässigt rimligt med långväga transporter som innebär utsläpp till luft, jämfört med en nära dumpning av snö kan det alltså bli aktuellt med dispens. Men den som söker dispens ska kunna visa att dumpningen av snön kan ske utan att människors hälsa och miljön riskerar att skadas. Beslut om dispens för dumpning av snö i vatten är förknippat med flera villkor. Den som söker dispens åläggs också att ha ett kontrollprogram för att minimera mängden snö som hamnar i vattnet. Kontrollen bör enligt vägledningen från Havs- och vattenmyndigheten även omfatta bl.a. provtagning av smält snö och kontroll av recipient. ska följa upp att kontrollen utförs. Det är viktigt att se till att det som dumpas inte förstör vattenmiljön.
frs · H8121816 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1816 av (SD) Studieförbundens bidragsfördelning har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några åtgärder för att flytta bidragsfördelningen och utvärderingen från till en statlig myndighet. Inledningsvis vill jag lyfta att folkbildningens aktörer har ett stort ansvar för att säkerställa att det statliga stödet används korrekt. Skattebetalarnas pengar ska hanteras med respekt och varsamhet. Statliga bidrag till folkbildningen ska uteslutande gå till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och stärker vår gemensamma demokrati. Det är som enligt lag har fått uppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag till bl.a. studieförbunden. Regeringen ställer därför krav på uppföljning och redovisning av statsbidraget. Regeringen har förstärkt uppföljningen av statsbidraget till stävja fusk och felrapporteringar samt säkerställa att bidraget går till verksamhet som uppfyller statens syften med statsbidraget. ska lämna en särskild rapport till regeringen där rådet bl.a. ska redovisa de åtgärder som har vidtagits och som planeras för att säkerställa detta. följer upp och granskar verksamhet kopplad till statsbidraget. Rådet har möjlighet att återkräva utbetalt statsbidrag om det beviljats på felaktiga grunder eller om medlen inte har använts för det ändamål de har beviljats för. Rådet kan också enligt sina villkor besluta att ett studieförbund inte längre ska få statsbidrag. Olika delar av statsbidraget till folkbildningen har även granskats av myndigheter, exempelvis och Statskontoret. tillsammans med studieförbunden arbetar nu för att komma till rätta med de felaktigheter som upptäckts inom studieförbundens verksamhet. Rådet förstärker sin organisation för att intensifiera arbetet med uppföljning, granskning och kontroll av hur statsbidraget till folkbildningen används. På uppdrag av har studieförbunden genomfört en genomlysning av verksamheten för –2019. Verksamhet som inte bedöms leva upp till krav har strukits och studieförbunden kommer att få betala tillbaka statsbidrag. Jag utgår från att de lärdomar som dras av detta arbete kommer att ligga till grund för fortsatt förbättringsarbete så att slarv och fusk upphör. I sin skuggbudget föreslår att statsbidraget till folkbildningen bör minska. Regeringen delar inte denna bedömning. Regeringen värnar i stället folkbildningen och värdesätter all den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför och över hela vårt land. Mot denna bakgrund vill jag understryka att det är av yttersta vikt att statsbidraget till folkbildningen används korrekt och går till folkbildningsverksamhet. pågår ett omfattande arbete för att säkerställa att det statliga bidraget till studieförbunden hanteras korrekt och uppfyller statens syften med folkbildningen. Den rapport som lämnar till regeringen blir ett viktigt underlag för beslut om ytterligare åtgärder behöver vidtas.
frs · H8121817 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1817 av (SD) Falsk folkbokföring har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att åtgärda problematiken med falsk folkbokföring. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet. inträder alltså ett straffansvar när någon uppsåtligen lämnar oriktig uppgift till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Det är också möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. fall är dock undantagna från straffansvar. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Genom en digital tjänst som har infört är det numera även möjligt för enskilda att lättare se och anmäla om någon obehörig är folkbokförd på den egna fastigheten. Avslutningsvis vill jag också nämna att regeringen har tillsatt en statlig utredning för att minska felen i folkbokföringen. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att föreslå åtgärder som minskar risken för att oriktiga uppgifter blir registrerade i folkbokföringsdatabasen och förhindrar att en person blir folkbokförd där den inte är bosatt.
frs · H8121818 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1818 av (M) Vaccinerade mot covid-19 i har frågat mig hur jag avser öka takten och möjliggöra för att fler ska få vaccin . Frågeställaren hävdar att med nuvarande takt i vaccinationsarbetet så kommer inte alla vuxna att ha fått erbjudande om vaccination . Bedömningen är från såväl regeringen som från Kommuner och Regioner att tidsplanen kommer att kunna hållas. Det har varit känt att leveranserna från vaccintillverkarna kommer att vara mindre initialt och öka successivt . Därmed kommer även vaccinationstakten att öka, vilket landets regioner förbereder för fullt inför. Regionerna är redo att vaccinera när leveranserna ankommer. Avgörande för att tidsplanen ska hållas är att vaccintillverkarna levererar enligt avtal i så hög utsträckning som möjligt. Regeringen deltar i diskussioner på EU-nivå om tillgången till och leveranserna av vaccin. Jag vill påminna om att deltar i flera avtal om vaccin, just för att försäkra oss om en god tillgång till bra och säkra vaccin.
frs · H8121820 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1820 av (M) Planerbar elproduktion och fråga 2020/21:1824 av Kopparklint (M) Den framtida elförsörjningen har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att säkerställa en planerbar elproduktion året om oavsett temperatur i . Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ska klara elförsörjningen framöver. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen arbetar för att genomföra de energipolitiska målen som har beslutat om. Bland annat målet om förnybar el till 2040. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Vad gäller åtgärder för att ska klara elförsörjningen framöver så arbetar regeringen aktivt med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Exempelvis har regeringen remitterat förslag för att åtgärda problem med kapacitetsbrist i elnät. Regeringen har också uppdragit åt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar för s.k. stödtjänster. Regeringen avser också att återkomma med förslag till för att korta ledtider i tillståndsgivningen för ny elinfrastruktur. Vidare har arbetet även påbörjats med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer också att ingå.