ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121943 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1943 av (M) Äldres psykiska ohälsa har frågat mig om vilka specifika åtgärder jag avser att vidta för att minska den psykiska ohälsan hos den äldre delen av befolkningen. Psykisk ohälsa är en av vår tids stora folksjukdomar och regeringen har bedrivit ett omfattade arbete inom området. Äldre personer ingår i regeringens satsning på psykisk ohälsa, vilken jag beskrivit i mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:1260 Beredskap för ökad psykisk ohälsa. I mitt svar framgår det att regeringen satsar på psykisk ohälsa, varav regioner och kommuner får en förstärkning på 1,68 miljarder. I samma svar beskrev jag även att regeringen beslutade att inrätta en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention vid . Funktionen har arbetat brett och med tanke på covid-19-pandemin har den blivit än mer betydelsefull. Regeringen har även gett i uppdrag att utreda behovet av en nationell stödlinje till personer med psykisk ohälsa. Regeringen håller just nu på att ta ställning till myndighetens förslag. I mitt svar på riksdagsfråga fråga 2020/21:1807 Åtgärder mot ensamhet och isolering lyfte jag att det är viktigt att bryta ensamhet och att motverka psykisk ohälsa. Många äldre är ensamma och isolerade under covid-19-pandemin och regeringen har därför valt att förstärka civilsamhället som fyller en viktig funktion. Regeringen har höjt stödet till pensionärsorganisationerna från 13 miljoner till 28 miljoner, vilka ska användas till att bryta äldres isolering. Därutöver har regeringen infört statsbidrag som syftar till att förebygga och bryta ensamhet och isolering bland äldre personer. Satsningen omfattar –2021. Beroende på hur den pågående pandemin påverkar den psykiska ohälsan är regeringen beredd att fatta nya beslut som säkerställer att personer med psykisk ohälsa får det stöd som de behöver.
frs · H8121944 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1944 av (M) Beredskap för bränder i elbilar har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att säkerställa att kunskap och beredskap kring bränder i elbilar finns runt om i på våra många räddningstjänster. Det är av stor betydelse att kommunernas räddningstjänster kan genomföra effektiva och säkra insatser vid olyckor med alla förekommande typer av fordon. Fordon som har hybrid- eller eldrift blir allt vanligare. De särskiljer sig genom att de har större batterikapacitet och att batterierna ofta är av typen litiumjon. Kunskap om riskerna med litiumjonbatterier är då av särskild vikt. De undersökningar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har gjort visar att bränder i fordon med litiumjonbatterier inte är mer vanligt förekommande än bränder i fossilbränsledrivna fordon. När ett fordons litiumjonbatteri utsätts för brand blir dock riskerna efter en tids brandexponering annorlunda. Branden blir bland annat svårare att släcka och produktionen av farliga gaser högre än vid bränder i fossilbränsledrivna fordon. MSB konstaterar att utvecklingen av fordonsbatterier går snabbt – inte minst när det gäller den kemiska sammansättningen i battericellerna, vilket i sig kan påverka brandspridningen och produktionen av farliga gaser. MSB följer kontinuerligt utvecklingen inom området. Myndigheten har goda och väl etablerade kontakter med fordonsindustrin och forskarvärlden. Dessutom har MSB ett väl etablerat internationellt samarbete på området. Myndigheten inhämtar kontinuerligt kunskap och erfarenheter för att återkommande kunna publicera faktabaserad kunskap om riskerna med litiumjonbatterier. Myndighetens vägledning, ”Räddningsinsats där litiumjonbatterier förekommer” är ett stöd till kommunernas räddningstjänster och ett led i det arbetet. Där behandlas riskerna med bränder i fordon med litiumjonbatterier och hur räddningspersonal bör agera vid sådana insatser. pågår tre studier som MSB har initierat eller som myndigheten på annat sätt deltar i. Två av studierna granskar specifikt vilka gaser som produceras vid brand i litiumjonbatterier och vilka risker som räddningspersonal utsätts för vid exponering av dessa gaser. Den tredje studien syftar till att kartlägga rådande kunskapsläge för att klargöra vilka ytterligare forskningsbehov som finns för att möta framtidens risker vid brand i fordon. MSB:s vägledning uppdateras kontinuerligt. Det vidtas således flera åtgärder för att öka och snabbt sprida kunskap om riskerna med litiumjonbatterier och säkerställa hög kvalitet i den kunskap som sprids för att bland annat möjliggöra säkra och effektiva räddningsinsatser vid fordonsolyckor. Regeringen följer noga utvecklingen inom området.
frs · H8121945 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1945 av (SD) Tanke- och yttrandefrihet vid högre lärosäten har frågat mig om jag som statsråd är beredd att vidta åtgärder liknande i syfte att stärka tanke- och yttrandefriheten vid högre lärosäten, eller vilka andra åtgärder jag som statsråd vidtar för att inskränkningar i friheterna inte ska ske. I ett demokratiskt samhälle ska forskningens och utbildningens frihet värnas. Här i ser vi ett hårdare debattklimat, och att personer som deltar i det offentliga samtalet utsätts för hot och hat. Det gäller även forskare. Det har förekommit att forskare avstår från att forska om vissa områden p.g.a. hat och hot. Jag ser allvarligt på detta, liksom på den ökning av desinformation och falska nyheter som vi också ser. Behovet av vetenskapligt grundad kunskap är stort. I skyddas forskningens frihet i högskolelagen och i grundlag. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för som presenterades föreslår regeringen därutöver en ändring i högskolelagen att det som allmän princip i högskolornas verksamhet ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Med förslaget omfattas alltså både utbildning och forskning. Det här är en viktig markering av det fria kunskapssökandets och den fria kunskapsspridningens betydelse för högkvalitativ forskning och utbildning. Den nya bestämmelsen markerar också att universitet och högskolor ska präglas av ett öppet samtalsklimat där olika idéer kan brytas mot varandra och oväntade resultat kan tas upp. Förutsättningen är dock en god samtalston där lärare och studenter kan mötas i ömsesidig respekt. Både lärare och studenter har ett ansvar för att främja och värna en sådan kultur. Forskare har därutöver skyldighet att följa god forskningssed. I är, till skillnad från många andra länder, de flesta universitet och högskolor statliga myndigheter. Det gör att det inte till alla delar går att jämföra den svenska högskolesektorn med till exempel . Lärosätena har att följa det regelverk som gäller för exempelvis arbetsmiljö. Lärosätesledningarna har inte minst ett viktigt ansvar för att motverka hat, hot, våld och trakasserier inom sektorn. De har ett ansvar för en trygg arbetsplats. För de anställda gäller den statliga värdegrunden som består av de sex principerna demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt samt effektivitet och service. Akademisk frihet är ett kärnvärde i universitet och högskolors verksamhet. Den kan dock inte tas för given utan behöver aktivt skyddas och främjas. Som ett led i det arbetet har regeringen nu lagt ett viktigt lagändringsförslag på bord.
frs · H8121946 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1946 av (SD) Swedavias utredning om flygplats har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att Swedavias utredning om i sin helhet delges trafikutskott. (Swedavia) är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Under rådande marknadsförutsättningar har Swedavia, utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv, gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Bolaget har presenterat sina slutsatser och enligt bolagets bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. Analysunderlaget innehåller uppgifter som omfattas av affärssekretess och därför lämnade bolaget in en sammanfattande del av analysen till för att kunna tillgängliggöras offentligt. Swedavia omfattas som statligt ägt aktiebolag inte av offentlighetsprincipen.
frs · H8121947 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1947 av (M) Konstnärlig utsmyckning för fastigheter har frågat mig om jag avser att agera på något sätt för att åstadkomma en förändring som innebär att inte behöver avsätta så stora summor skattemedel för konstnärlig gestaltning. Den s.k. enprocentregeln, som i staten tillämpas i begränsad omfattning, innebär att av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation, om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentligt byggande. Syftet med regeln är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten i planeringen och byggandet av offentliga miljöer. Regeringen har varit tydlig med att det i vissa fall, t.ex. när det gäller vissa av Fortifikationsverkets byggnadsprojekt, inte är möjligt eller lämpligt att tillämpa denna regel (prop. 2017/18:110 s. 42 och 43). Det försämrade säkerhetspolitiska läget i vårt närområde, liksom det militära och civila förvarets behov, innebär begränsningar för att tillämpa regeln. För en fortsatt positiv utveckling av tillämpningen av regeln inom det offentliga bedömer regeringen att det är avgörande att staten agerar som en förebild och avser därför följa den fortsatta utvecklingen avseende konstnärlig gestaltning och tillämpningen av enprocentregeln.
frs · H8121948 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1948 av Boriana (M) Regeringens respektive regionernas ansvar för vaccineringen Boriana har frågat mig om jag delar kritik som framförts mot regionernas vaccineringsarbete och i så fall, vilka fakta ligger till grund för ställningstagandet att det är regionerna, och inte staten, som inte gör tillräckligt i sitt delansvar i vaccineringsarbetet. Enligt överenskommelsen om genomförande av vaccinering mot covid-19 ska regionerna skyndsamt genomföra vaccination mot covid-19 enligt målsättningen och rekommendationer om prioriteringar, så att vaccinationen har förutsättningar att ske på ett jämlikt sätt över landet. Det är självklart viktigt att det följs, därför fördelas vaccinet mot covid-19 jämlikt över landet i förhållande till andelen personer som är i varje region. Detta eftersom äldre är den största av de grupper som ska vaccineras först. Det är tillverkarna som producerar och levererar vaccin till . Regeringen och regeringens vaccinsamordnare driver självklart på för att tillverkarna ska leverera enligt plan. När leveranserna blir större, kommer vaccineringsarbetet att trappas upp ytterligare. Av olika anledningar går vaccinationen olika snabbt i regionerna. Regionerna har värdefull erfarenhet från framgångsrika vaccinationer, och jag har förtroende för att de uppfyller de åtaganden som staten och Kommuner och Regioner kommit överens om.
frs · H8121950 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1950 av (SD) Långtidscovid har frågat mig hur ska kunna utreda hur många individer som drabbats av långtidscovid. Jag vill börja med att förtydliga att har möjlighet att samla in data om personer med postcovid, även kallat långtidscovid. Det som saknas är ett författningsstöd för att samla in individdata från primärvården, kan däremot samla in aggregerade data från regionerna. Det finns inga kvalitetssäkrade data i regionerna över personer med postcovid. En av anledningarna till detta är att det saknas kunskap om såväl diagnostisering som hur inrapportering av data ska göras för denna patientgrupp. För att skapa bättre förutsättningar för vården att hantera personer med postcovid så fick i uppdrag att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter med postcovid. I uppdraget ingår bland annat att ska ta fram statistik och lägesbilder för uppföljning av gruppen. Det är för tidigt att säga vilken data som kommer gå att samla in och vilken kvalité den kommer ha. Regionerna är ansvariga för insamling av data, kan sedan samla in datan från regionerna. saknas kunskap dels om sjukdomen, dels om hur denna data ska rapporteras in är uppdraget till ett viktigt steg för att regionerna ska kunna rapportera in denna data på ett enhetligt och korrekt sätt.
frs · H8121951 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1951 av (SD) Ökning av suicid bland unga flickor har frågat mig hur jag avser att agera för att intensifiera arbetet med att minska antalet suicidfall så att nollvision möjligt blir verklighet. De allra flesta unga i mår bra, men den självupplevda psykiska ohälsan hos unga ökar, främst bland flickor i tonåren, som pojkar är överrepresenterade när det gäller suicid. I mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:1809 Ungas psykiska ohälsa i spåren av pandemin nämnde jag att regeringen gjorde en historisk satsning på psykisk hälsa och suicidprevention och fördelade för detta ändamål, vilket är en fördubbling . Även uppgår satsningen till , varav regioner och kommuner får en förstärkning på 1,68 miljarder. Av dessa medel ska gå till regionerna för insatser till barn och unga och utöver det 150 miljoner till ungdomsmottagningar. Regeringen har successivt ökat sina satsningar på suicidprevention, bland annat ökades stödet till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa 2020. Därutöver har ett flerårigt uppdrag att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete med att förebygga suicid och att ge stöd till efterlevande och har i uppdrag att genom ökad information och kunskap bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att nå en mer sammanhållen och likvärdig vård för barn och unga. Utredningen ska bland annat se över hur den nära vården kan erbjuda stöd för barn och unga som lider av psykisk ohälsa och föreslå hur en samlad uppföljning av barns och ungas fysiska och psykiska hälsa kan utformas. Utredningen ska också ta fram underlag som regeringen kan använda i för att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri. Slutligen vill jag betona att barns och ungas psykiska hälsa även fortsättningsvis är en prioriterad fråga för mig och regeringen.
frs · H8121953 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/20:1953 och 2021/20:1966 av (M) Stöd till livsmedelsproducenter och Miljö- och klimatmålen och livsmedelsstrategin har frågat finansministern vilka åtgärder avses att vidtas för att de stöd som finansieras via statsbudgeten på ett mer effektivt sätt ska nå livsmedelsproducenterna. har även frågat miljö- och klimatminister vilka åtgärder som ministern tänker vidta inom sitt beredningsområde för att ska nå miljö- och klimatmålen och därmed också bidra till att uppfylla livsmedelsstrategin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk matproduktion är en viktig punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. En del i detta arbete är att regeringen fattade beslut om ytterligare en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram . Därutöver gjorde regeringen ytterligare satsningar på totalt . Genom budgetpropositionen tillfördes ytterligare för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin och beräknas motsvarande belopp. De föreslagna åtgärderna ska tillsammans utgöra en handlingsplan del 3. Handlingsplanerna utgör tillsammans viktiga steg i att stärka konkurrenskraften och öka lönsamheten genom satsningar på till exempel forskning och innovation, kompetensförsörjning och regelförenkling. Jag vill understryka att vi är inne i en positiv trend. Enligt färska siffror från sektorskalkyl bedöms det totala produktionsvärdet uppgå till , en ökning med eller jämfört med . Värdet av animalieproduktionen förväntas öka med eller och beräknas till . Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är också en viktig aspekt för genomförandet av livsmedelsstrategin, vilket vi har med oss i förberedelserna för den ny perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja och det är genom långsiktigt och kontinuerligt arbete mot livsmedelsstrategins mål om en ökad hållbar produktion som vi kan få det att hända som vi bidrar till att nå miljö- och klimatmålen.
frs · H8121954 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1954 av (V) En ny generaldirektör för har frågat mig när kan vi förvänta oss att regeringen utser en ny generaldirektör för . Jag delar uppfattningen att generaldirektören vid Försvarsmakten har en mycket viktig roll i myndighetens ledning. Regeringen beslutade att anställa Försvarsmaktens dåvarande generaldirektör som landshövding och chef för i län . Befattningen som generaldirektör i Försvarsmakten utlystes , och ansökningstiden löpte ut . Ärendet om anställning är under beredning i .
frs · H8121955 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1955 av (V) SJ och den nedlagda biljettförsäljningen har frågat infrastrukturministern om han avser att agera för att hålla biljettförsäljning och kundservice i våra tre storstäder öppna. Frågan har överlämnats till mig. Den svenska marknaden för persontrafik på järnväg är helt avreglerad och agerar på en konkurrensutsatt marknad med flera olika aktörer. Som ett bolag på en konkurrensutsatt marknad ska agera affärsmässigt och utifrån bland annat statens ägarpolicy som till exempel anger att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och agera på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. och övriga bolag med statligt ägande lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Frågor om SJ AB:s biljettförsäljning är en operativ fråga och således för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera.
frs · H8121957 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1957 av (V) Om havsplaner och vindkraft har frågat mig om jag och regeringen avser att i de kommande havsplanerna möjliggöra för en omfattande utbyggnad av havsbaserad vindkraft samt att ge myndigheter i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för sådan vindkraft. havsplaner ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att förena näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål. Havsplanerna ska vidare främja samexistens mellan olika verksamheter och användningsområden. Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplaner för , och bereds i . Jag vill inte föregå regeringens kommande ställningstagande.
frs · H8121958 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1958 av (M) Reglerna om byte av offentlig försvarare har frågat mig om jag avser att se över reglerna om byte av offentlig försvarare. Rätten till en offentlig försvarare är en viktig del i brottsmisstänktas rättsskydd. En brottsmisstänkt har dock ingen ovillkorlig rätt att få byta offentlig försvarare. Tvärtom är utgångspunkten att den som har fått en offentlig försvarare utsedd för sig ska biträdas av den personen genom hela rättsprocessen. Byten ska ske när det finns godtagbara skäl för det. På så sätt bibehålls en hög kvalitet, med inlästa försvarare som följer ärenden från början till slut. undviks onödiga merkostnader. infördes en uttrycklig regel om vad som krävs för att en begäran om byte av offentlig försvarare ska godtas. Genom regleringen säkerställs att ett byte bara får ske om det finns särskilda skäl för det. I fall där en offentlig försvarare redan har bytts ut en gång, krävs synnerliga skäl. Frågan om det finns tillräckliga skäl för byte ska prövas av domstol. Reglerna om byte av offentlig försvarare är tydliga. Det ankommer på domstolarna att tillämpa dem. Jag har fullt förtroende för hur domstolarna utför den uppgiften.
frs · H8121959 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1959 av (SD) Terrorlöner från Palestinska myndigheten har frågat mig om jag avser att stoppa biståndet till för att hindra att dömda terrorister avlönas genom svenska skattemedel. Som säkerligen är medveten om har regeringen vid ett antal tidigare tillfällen svarat på liknande frågor, se t.ex. 2020/21:810, 2019/20:1640, 2019/20:1485, 2019/20:917 och 2019/20:890. Svenskt bistånd går inte till de av uppgivna ändamålen.
frs · H8121960 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1960 av (SD) Domstolarnas belastningsgrad har frågat mig vad jag avser att göra för att domstolsväsendet ska kunna upprätthålla en rättssäker verksamhet där mål behandlas och inte skjuts upp på grund av bristande resurser. Ett välfungerande domstolsväsende är avgörande för rättsstaten och demokratin. innebar en ökning av nya mål till landets domstolar. Totalt inkom 491 754 mål, vilket var en ökning jämfört med . Antalet inkomna mål har ökat och 2020 var det år som det inkom flest mål . Domstolarnas verksamhet har liksom resten av samhället påverkats av coronapandemin. Domstolarna har med anledning av pandemin anpassat sina arbetssätt genom att exempelvis öka den digitala närvaron vid förhandlingar. Trots de påfrestningar som pandemin har inneburit och den ökade måltillströmningen har domstolarna totalt sett avgjort fler mål än året innan och uppnått lika många av verksamhetsmålen. Antalet inställda förhandlingar ökade endast med , trots pandemin. ökade också produktiviteten . Detta är ett styrkebesked av de svenska domstolarna. Verksamheten vid domstolarna ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. För att uppnå verksamhetsmålen är det bland annat viktigt att domstolarna har tillräckligt med resurser, inte minst för den långsiktiga planeringen. 2019 och 2020 redovisade Domstolar ett ekonomiskt överskott. I budgetpropositionen tillfördes migrationsdomstolarna också ytterligare resurser. Domstolar har i budgetunderlaget begärt tillskott –2024 för att hantera ökningen av antalet mål. Jag följer fortsatt utvecklingen noga.