ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912567 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:567 av (KD) har frågat mig när kommer att få nödvändiga befogenheter för att stoppa utförseln av stöldgods. Den här regeringen har som tydlig prioritering att vända på varje sten för att minska segregationen och bekämpa den hänsynslösa brottslighet som hotar hela samhällsgemenskapen. Organiserade stöldligor är ett allvarligt samhällsproblem och frågan om att stoppa stöldligor är viktig för att öka tryggheten i samhället. Utländska brottsnätverk ska märka att inte accepterar att de kommer hit för att begå brott. Det är dock angeläget att komma ihåg att det är som har det generella och övergripande ansvaret för brottsbekämpningen i landet. En av regeringens viktigaste åtgärder mot stöldligorna är att förstärka . Det finns fler poliser än i . Regeringens mål är att antalet polisanställda ska öka med 10 000 till 2024, jämfört med . Vid utgången av juni månad hade antalet anställda ökat med 7 000 jämfört med . är alltså på god väg mot målet. Det är en viktig prioritering att kontrollerar att det inte kommer in vapen, narkotika och sprängmedel i landet. Det är även viktigt att komma ihåg att arbetar riskbaserat utifrån sitt uppdrag och finns på plats där behoven sett utifrån uppdrag är störst. Dock innebär inte det att saknar möjligheter att ingripa mot stöldligor. Som nämner har fått utökade befogenheter att, i samarbete med polisen, ingripa om en tjänsteman i en tullkontroll fattar misstanke om utförsel av stöldgods. gör betydligt fler utförselkontroller än vad påstår. Bara har gjort drygt 2 000 kontroller av utgående transporter och utresande personer. Den nya lagstiftningen har även gett resultat. Som exempel ingrep tulltjänstemän i när de i en tullkontroll påträffade 111 katalysatorer som skulle föras ut ur landet. överlämnades betänkandet Åtgärder i gränsnära områden till regeringen. För att förbättra möjligheterna att bekämpa gränsöverskridande brottslighet föreslår utredningen att i första hand ska ges särskilda befogenheter i vissa gränsnära områden. Det handlar bl.a. om utökade möjligheter att bedriva kamerabevakning och göra ingripanden i brottsförebyggande syfte. Förslaget om kamerabevakning omfattar även . Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att kartlägga befogenheter och ge förslag om bör ges ytterligare befogenheter. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · H912568 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:568 av Kopparklint (M) Förebyggande av missbruk bland personer med psykisk ohälsa Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att missbruk bland personer som lider av psykisk ohälsa i spåren av pandemin förebyggs mer effektivt. Psykisk ohälsa och beroendesjukdomar är viktiga och angelägna frågor för mig och regeringen. Regeringen bedriver därför ett omfattade arbete för att minska konsekvenserna av psykisk ohälsa. konstaterar att psykiska besvär verkar ha ökat något mer i grupper som redan före pandemin hade en högre risk för psykisk ohälsa. Förutom de initiativ jag beskriver i mitt svar på riksdagsfråga 2021/22:556 Narkotikaöverdoser i , vill jag även lyfta att regeringen mer än fördubblat den statliga satsningen på psykisk hälsa. I budgeten föreslår regeringen att de förstärkningar som genomförts av regeringen förlängs till 2024. Regeringen räknar med att avsätta extra 2023 och 2024 vilket innebär en fortsatt årlig satsning på 2,2 miljarder. Därutöver har regeringen och Kommuner och Regioner infört prestationskrav för barn- och ungdomspsykiatrins tillgänglighet i överenskommelsen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Under covid-19-pandemin har regionerna agerat snabbt och lyckats ersätta fysiska besök med digitala. Regeringen har bidragit till vårdens omställning genom att tilldela regionerna i syfte att utveckla och stärka digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa. Tidiga insatser för att förebygga beroende och skadligt bruk är viktiga åtgärder och därför får stödlinjerna för spel, tobak och alkohol 15 miljoner . Därutöver har i uppdrag att utreda inrättandet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa eller suicidalitet samt anhöriga och närstående. Den nationella stödlinjen förväntas bidra till ökad tillgång till stödåtgärder och sänka trösklarna för den som behöver hjälp, oavsett om det handlar om att bistå med råd eller ge krisstöd vid akuta händelser. Regeringen har även gett i uppdrag att betala ut verksamhetsbidrag till ideella organisationer, vilka arbetar med psykisk hälsa och suicidprevention. Jag har även en dialog med civilsamhällets organisationer för att få en bild av de behov kopplat till psykisk ohälsa och beroende som uppstått under den pågående covid-19-pandemin. Avslutningsvis vill jag betona att regeringen fortsatt kommer att följa hur den psykiska hälsan påverkas av den pågående covid-19-pandemin.
frs · H912569 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:569 av Kopparklint (M) Förebyggande av ojämlik cancervård Kopparklint har frågat mig vilka ytterligare åtgärder, förutom den utredning som har tillsatts, jag ämnar vidta för att förebygga ojämlik cancervård för dem som är sjuka i dagens läge. Som beskrivs i riksdagsfrågan så har en nationell cancerstrategi som utgör grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Med cancerstrategin som utgångspunkt har regeringen beslutat om en långsiktig inriktning på det nationella arbetet med cancervården. Inriktningen fokuserar på arbetet , men har också en vision och ett antal långsiktiga mål för arbetet med en ännu längre tidshorisont. Strategin uppdateras och implementeras genom årliga överenskommelser med Kommuner och Regioner. Överenskommelsen bär namnet Jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider 2022 och syftar just till en jämlik cancervård. I överenskommelsen avsätter regeringen , varav merparten, går till regionerna för implementering och utveckling av standardiserade vårdförlopp (SVF). Syftet är att regionerna genom att använda optimala processer ska arbeta både effektivt och jämlikt, oavsett kön, socioekonomisk status eller var i landet man bor. Tidigt i arbetet med standardiserade vårdförlopp sattes ett mål , om att av nya cancerfall av de patienterna ska utredas i standardiserade vårdförlopp (inklusionsmål), vilket är en förutsättning för att cancervården ska erbjudas jämlikt. På nationell nivå nåddes målet men med vissa skillnader mellan olika regioner. I syfte att uppnå ökad jämlikhet mellan regionerna så skärper vi nu kraven på regionerna, då tilldelning av medel villkoras av att inklusionsmålet nås. I överenskommelsen gör regeringen också satsningar på att utöka antalet standardiserade vårdförlopp för att öka jämlikheten för cancerpatienter. ska SVF:er för myeloproliferativa neoplasier (MPN) som är sjukdomar som omfattar det blodbildande systemet införas. De regionala cancercentrumen och regionerna har vidare fått i uppdrag att särskilt fokusera på urologi, ett område där det finns utmaningar med att uppnå målen för SVF satsningen. En annan viktig del i arbetet för en jämlik cancervård är de nationella vårdprogrammen som bygger på bästa medicinska kunskap och ger nationella rekommendationer om utredning, behandling, omvårdnad, rehabilitering och uppföljning av patienter. I överenskommelsen görs satsningar för att öka användande av kvalitetsdata, vilket också kommer att främja en jämlik vård För palliativ vård, som särskilt nämns frågan, finns det särskilda vårdprogram som uppdaterades och som kommer införas . Cancervården i fungerar bra, dock finns det fortfarande ojämlikheter. Dessa adresseras på ett effektivt sätt i den nationella strategin, regeringens långsiktiga inriktning och i överenskommelsen med SKR som syftar till en mer jämlik vård. Insatserna uppdateras kontinuerligt och med hjälp av årliga överenskommelser på cancerområdet kan specifika åtgärder skräddarsys för de områden som behöver ett ökat fokus.
frs · H912570 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:570 av Kopparklint (M) Adekvat sjukvård för alla invånare Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar säkerställa att det finns kunskapsbaserad sjukvård och traumabehandling för sexualbrottsutsatta människor. Det är självklart att regionerna ska kunna erbjuda god och kunskapsbaserad hälso- och sjukvård för alla personer, såväl barn som vuxna, som utsatts för sexualbrott. Enligt föreskrifter om våld i nära relationer behöver alla verksamheter inom hälso- och sjukvården definiera våldsutsatthet som ett ansvarsområde och fastställa rutiner och riktlinjer för detta arbete. Inom ramen för regeringens satsning på förlossningsvård och kvinnors hälsa genomförde Kommuner och Regioner (SKR) en kartläggning om hur vården kan stärkas för att bättre möta behovet hos sexuellt våldsutsatta personer och för kvinnor och flickor som utsatts för könsstympning. Av kartläggningen framkom att det fanns viktiga förbättringsområden i det akuta och det långsiktiga omhändertagandet. Med anledning av kartläggningen har regeringen och SKR kommit överens om att SKR ska stödja regionernas arbete med att stärka tillgången till en tillgänglig och jämlik vård till personer som utsatts för sexuella övergrepp. I SKR:s uppföljningar av regionernas insatser framgår att 16 regioner planerar att genomföra insatser som syftar till att stärka vården för personer som utsatts för sexuellt våld. Regeringen har också sett behov av att yrkesverksamma som arbetar med traumatiserade barn och unga behöver ha kunskap som grundas på vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen har därför gett i uppdrag att utarbeta och genomföra ett program för kompetensutveckling i psykiatrisk traumavård för berörd personal inom första linjens vård för barn och unga med psykisk ohälsa och den specialiserade psykiatrin för barn och unga. Dessutom har på regeringens uppdrag utformat utbildningsmaterial om våld i nära relationer och hedersrelaterat våld för hälso- och sjukvården, tandvården, elevhälsan och .
frs · H912571 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:571 av (M) En välfungerande infrastruktur till hamn har frågat mig om jag ämnar tillse att erforderliga och nödvändiga infrastruktursatsningar återfinns i kommande nationella transportinfrastrukturplan till stort gagn för hamn, svensk godsförsörjning samt övriga svenska hamnar. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt beräknas ramen uppgå till under den kommande planperioden –2033. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Det är nu remitterat. Sista svarsdatum för remissinstanserna är , därefter kommer förslaget att beredas i . Jag ser fram emot att lyssna in synpunkter från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om .
frs · H912572 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:572 av (C) Myndighetsrutiner i samband med hedersrelaterat våld har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkra att regeringens och myndigheternas arbete för att skydda hedersutsatta offer och drabbade framgent sker på ett tillfredsställande sätt. Hedersrelaterat våld och förtryck måste bekämpas med kraft. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att motverka våld och förtryck i hederns namn och öka kunskapen om hedersrelaterad brottslighet. trädde nya bestämmelser mot hedersrelaterad brottslighet i kraft, bl.a. ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse i högst . beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag om att ytterligare ett nytt brott, hedersförtryck, införs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . När det gäller myndigheternas arbete har regeringen t.ex. beslutat om ett uppdrag till ett antal myndigheter att genomföra insatser för att främja tillämpningen av de nya bestämmelserna mot hedersrelaterad brottslighet. Det ska även tas fram en myndighetsgemensam vägledning för personal inom , hälso- och sjukvården, skolväsendet och polisen för att förhindra och förebygga att barn lämnar landet för att giftas bort, könsstympas eller utsättas för olika former av hedersrelaterat våld eller tvång. Regeringen har också uppdragit åt Inspektionen för vård och omsorg att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete mot bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare avser regeringen att inrätta ett permanent nationellt och sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck och har därför uppdragit åt i att tillsammans med bl.a. , och förbereda inrättandet. Flera åtgärder har också vidtagits inom rättsväsendet. har inrättat ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterade brott och har särskilt utpekade hedersåklagare. Det pågår också ett arbete i med utredningsförslag om att stärka sekretessen i domstol för kontaktuppgifter till brottsoffer och vittnen.
frs · H912573 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:573 av (SD) satsning på provocerande konst har frågat mig om jag avser att vidta några generella åtgärder för att ska prioritera budgetmedel till underhåll av infrastrukturen framför provocerande ”konst”? Integrering av konst i och intill den infrastruktur som staten bygger är en viktig fråga. , som ligger inom mitt ansvarsområde, har en lång erfarenhet av att arbeta med bild- eller formkonstnärlig gestaltning inom sina projekt. I aktuella projekt som exempelvis Västlänken har konsten en självklar plats. Sedan finns det alltid en diskussion och en debatt om konst och jag respekterar allas åsikter om konstverks utformning och uttryck. har i samverkan med andra parter beslutat om att delfinansiera det aktuella konstverket. Att har synpunkter på den konstnärliga friheten är förvisso inte förvånande, men likväl oroande. Den grundlagsstyrda yttrandefriheten har bland annat till ändamål att säkra ett fritt konstnärligt skapande. Därtill kommer principen om armlängds avstånd, som innebär att politiken ska avhålla sig från att styra konstnärligt innehåll. Det är en princip som är viktig att slå fast och värna, och som även våra fristående myndigheter ska bidra till.
frs · H912574 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:574 av (SD) SJ och inställda Mälartåg har frågat infrastrukturministern om han avser att agera på något generellt sätt för att som ett statligt bolag skärper sin leverans av tågavgångar gentemot ingångna avtal. Frågan har överlämnats till mig. ska som alla statligt ägda bolag agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Frågor om SJ AB:s leverans i förhållande till av bolaget ingångna avtal är operativa frågor och således för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera. Tillgängliga och klimatsmarta transporter med tåg eller kollektivtrafik är en viktig del i att nå regeringens högt ställda klimat- och miljömål och en förutsättning för många att kunna ta sig till jobb och skola. De inställda avgångarna har tyvärr fått konsekvenser och orsakat problem för de resenärer som är beroende av en tillförlitlig tågtrafik. har informerat om att problemen som har uppstått avseende inställda avgångar i samband med inkörning av nytt planeringssystem har högsta prioritet och att bolaget arbetar hårt för att lösa den uppkomna situationen.
frs · H912575 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:575 av (C) Stärkt skydd för ungdomar som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att placeringarna av hedersvåldsutsatta ungdomar på SiS-hem ska upphöra. Det är den kommunala som fattar beslut om vilket ungdomshem samt vilken vård, stöd och skydd som den unge ska erbjudas. ska få tillräcklig information från (SiS) för att kunna ta ställning till om en placering vid ett erbjudet särskilt ungdomshem är till den unges bästa, eller om den ska tacka nej till en sådan placering, och vidta andra åtgärder för den unge i stället. I det fall att en kommun väljer att söka om en låst placering vid vård enligt 3 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), kan det ha bedömts vara motiverat för att det utöver våld i hemmet, även finns en risk för att den unge ska utsätta sig själv för fara. Beslut om vård med stöd av LVU meddelas av förvaltningsrätten efter ansökan av socialnämnden. Ansökan ska alltid innehålla en redogörelse bland annat om den unges förhållanden, de omständigheter som utgör grund för att den unge behöver beredas vård, tidigare vidtagna åtgärder, den vård som socialnämnden avser att anordna och den unges inställning Det kan också handla om risken för att den unge ska röja sin placering, att den unge vistas i osäkra miljöer, eller i olämpligt sällskap som utgör ett hot mot den unges liv och hälsa.. En låsbar placering vid ett av SiS särskilda ungdomshem ska dock inte förekomma om placeringsgrunden endast är bristande hemförhållanden. Det finns skydd mot felaktiga placeringar från sida, dels genom att omedelbara omhändertaganden är underställda förvaltningsrätten, dels genom att SiS omprövar beslut om vård vid låsbar enhet. Regeringen har även uppdragit åt Inspektionen för vård och omsorg () att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete mot bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. har omfattande regeringsuppdrag för att ge systematiskt stöd till i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck.
frs · H912576 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:576 av Kopparklint (M) Yrkesgrupper som i sitt yrkesutövande kan komma i kontakt med kriminella gäng Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att fler yrkesgrupper skyddas genom anonymisering på tjänstelegitimationer. Enligt förordningen om tjänstekort får tjänstekort utfärdas bl.a. för offentliganställda som för sina tjänsteåligganden regelmässigt behöver kunna styrka sin identitet eller tjänsteställning. Det finns två typer av tjänstekort, ordinära respektive särskilda tjänstekort, som är utformade på olika sätt. Ordinära tjänstekort ska innehålla uppgifter om innehavarens namn och tjänst och vara försedda med ett välliknande fotografi av innehavaren och med hans eller hennes namnteckning. Uppgiften om namn ska åtminstone omfatta efternamn och första bokstaven i tilltalsnamn. Tjänstekorten får också innehålla uppgift om personnummer eller annat identifikationsnummer. Särskilda tjänstekort är tjänstekort där bl.a. namn helt får ersättas med ett tjänstgöringsnummer. Sådana tjänstekort får utfärdas för anställda hos eller Säkerhetspolisen samt för vissa personer hos , , , , och länsstyrelserna. Ett grundkrav är att personen i fråga har arbetsuppgifter som medför en påtaglig risk för hot eller våld. Av min redogörelse ovan framgår att ordinära tjänstekort, som så klart är de vanligaste tjänstekorten, varken behöver innehålla innehavarens fullständiga namn eller hans eller hennes personnummer. Det är en följd av förordningsändringar som trädde i kraft . När det gäller anställda hos vissa myndigheter – inte bara och Säkerhetspolisen – tillkommer möjligheten att utfärda särskilda tjänstekort, där namn alltså helt får ersättas med tjänstgöringsnummer. Jag vill avslutningsvis säga att det är helt oacceptabelt att offentliganställda utsätts för våld, hot och trakasserier. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra situationen. Vi har t.ex. tillsatt en utredning som bl.a. ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Utredningen kommer att redovisa sina slutsatser . Jag följer utvecklingen på området noggrant och utesluter inte ytterligare åtgärder om sådana bedöms nödvändiga.
frs · H912579 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:579 av Kopparklint (M) Statushöjande saker inom och Statens Kopparklint har frågat mig om jag ämnar verka så att statushöjande saker begränsas, t.ex. genom ett förbud mot sådana saker inom och . Det är angeläget att kriminella inte ges möjlighet att markera sin upplevda status genom att använda brottsvinster för att t.ex. bära dyra kläder och smycken. Att kriminella inte får behålla sådana statussymboler kan också bidra till att bryta nyrekryteringen till kriminella nätverk. Inte sällan är det nämligen utsikterna till en med brottsvinster finansierad lyxkonsumtion som lockar unga människor till kriminalitet. Det är därför angeläget att rättsväsendet har ändamålsenliga möjligheter att ta brottsvinster från kriminella. förverkandeutredning väntas överlämna sitt betänkande till regeringen med förslag om effektiva verktyg på detta område. Brott ska inte löna sig. Inom bedrivs ett ständigt arbete med att motverka att kriminella grupperingar har möjlighet att fortsätta sin brottsliga verksamhet eller stärka sin makt i relation till andra grupperingar. Av Kriminalvårdens föreskrifter följer att intagna inte får inneha personliga tillhörigheter som kan äventyra ordningen eller säkerheten. Armbandsur och smycken ska normalt vara av enklare beskaffenhet respektive mindre värde för att få innehas. När det gäller (SiS) har myndigheten infört differentierade säkerhetsklasser på de särskilda ungdomshemmen. De barn och ungdomar som verkställer brottspåföljden sluten ungdomsvård har numera separerats från dem som är placerade på de särskilda ungdomshemmen av andra skäl. När det gäller personliga tillhörigheter som exempelvis dyra klockor eller smycken kan dessa efter en bedömning i det enskilda fallet omhändertas om innehavet av dem bedöms utgöra men för vården eller ordningen vid hemmet. Sammanfattningsvis har det vidtagits åtgärder som kan motverka att kriminella ges möjlighet att markera sin upplevda status och på det sättet exempelvis locka unga människor till kriminalitet. Det finns också allmänna regler om vilka personliga tillhörigheter som inte får innehas på våra anstalter och ungdomshem. Jag ser inte något behov av att utöver detta t.ex. införa någon form av särskilt förbud mot statushöjande saker.
frs · H912581 · 2021-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:581 av Kopparklint (M) mot islamism och annan våldsbejakande extremism Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder som jag ämnar vidta för att kunskapen om våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer ska öka. Att kunskapen om våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer ska öka är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har därför förstärkt och utvecklat arbetet med att förebygga radikalisering och förhindra rekrytering till våldsbejakande extremism och terrorism genom inrättandet av Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid och genom uppdrag till flera myndigheter. Det finns omfattande kunskap om de problem som finns och berörda kommuner kan få stöd från CVE i att utveckla sitt förebyggande arbete. De ekonomiska satsningarna på rättsväsendet, och särskilt på Säkerhetspolisen och , innebär bättre förutsättningar i terrorismbekämpningen. Säkerhetspolisen har utvecklat sitt samarbete med såväl som andra myndigheter , bland annat i syfte att försöka begränsa att radikala och våldsbejakande tolkningar av islam sprids i samhället, till exempel i skolor eller i moskéer. Utifrån de kunskapsunderlag som myndigheter har tagit fram har regeringen återkommande gjort bedömningar av behovet av förstärkta åtgärder. Säkerhetspolisen har t.ex. lyft fram att det finns behov av ett som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar, t.ex. vid ansökningar av statsbidrag. gav därför regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet. Betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99) ska nu remitteras och därefter kommer regeringen att ta ställning till de förslag som utredaren lämnat.