ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911438 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:438 Marknadsföring av spel av i (SD) till Statsrådet (S) inkom en promemoria från i vilken det föreslås att kravet på måttfullhet vid marknadsföring av spel till konsumenter i spellagen ska ändras till ett krav på särskild måttfullhet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Den knapphändiga promemorian har väckt frågor och skapat oro hos många berörda samhällsaktörer. Oron återfinns inte bara hos spelbolag med svensk licens, utan även hos exempelvis civilsamhällesaktörer, såsom idrottsrörelsen och de allmännyttiga lotterierna och deras förmånstagare. Från flera av de kritiska samhällsaktörerna framhålls att förslaget exempelvis skulle kunna slå hårt mot de allmännyttiga lotteriernas verksamhet såväl som mot möjligheterna för idrottsrörelsen att kunna få intäkter genom sponsring. Regeringens förslag må bottna i en strävan om att ha ett starkt konsumentskydd på den svenska spelmarknaden, och det är en strävan som delar. Vi ser dock att det aktuella förslaget riskerar att slå helt fel. Utöver de negativa konsekvenser som många samhällsaktörer bedömer att förslaget kan få för deras verksamheter så finns det även andra frågor som framläggandet av förslaget har väckt. Förslaget från regeringen läggs fram i strid med vad som föreslås i slutbetänkande (SOU 2020:77), och det sker genom en kortfattad promemoria med klara brister gällande vilka konsekvenser det kommer få för många berörda samhällsaktörer och den svenska spelmarknaden. Kommunikationen från regeringens sida i frågan har lämnat mycket i övrigt att önska. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att ett införande av krav om särskild måttfullhet angående marknadsföring av spel så som föreslås i promemorian inte får betydande negativa konsekvenser dels för det svenska civilsamhället, idrottsrörelsen och andra berörda samhällsaktörer, dels sett till själva syftena med omregleringen av den svenska spelmarknaden?
fr · H911439 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:439 Bidragssystem och lediga jobb av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) har flest arbetslösa utrikes födda i landet. av dem saknar jobb, och drygt hälften är långtidsarbetslösa, rapporterar SR P4 . menar företag i länet att man saknar arbetskraft – en märklig kombination, tycker den ansvariga kompetensstrategen vid Region . ”Egentligen är det en gåta”, säger strategen till P4 . Vid ett stort möte mellan politiker och företagare med näringslivsorganisationen larmade företagen i restaurangnäringen om skriande behov av arbetskraft. Det handlar om såväl diskare som serveringspersonal och kockar. Detta som har en omfattande arbetslöshet. Uppenbarligen fungerar inte arbetsmarknaden tillräckligt väl. En orsak till arbetskraftsbristen som företagen lyfter fram är att bidragsnivåerna är för höga så att personer inte söker de lediga jobben. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Tänker ministern, och i så fall på vilket sätt, verka för att a-kassan förändras för att stimulera arbetslösa personer att söka de lediga jobb som bevisligen finns i och ?
fr · H911440 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:440 Brandskyddet för äldre och funktionsnedsatta av (M) till Socialminister (S) Problemet med bristande brandskydd för äldre och personer med nedsatta fysiska eller kognitiva förmågor har uppmärksammats allt mer . Inte minst har räddningstjänsterna runt om i landet slagit larm om att brandskyddet riskerar att försämras i takt med att allt fler äldre bor kvar hemma och det allt längre. I det egna hemmet är det nämligen den enskilde som har ansvaret för brandskyddet. I praktiken fungerar detta ofta dåligt för personer som har en eller flera nedsatta förmågor. Många personer klarar exempelvis inte av att i händelse av brand själva ta sig ut från sin bostad på grund av olika funktionsnedsättningar, fysiska eller kognitiva, i kombination med avsaknad av bostadsanpassningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har också visat att dödsbränder i småhus och flerbostadshus framför allt drabbar personer med kognitiv funktionsnedsättning. Såväl som MSB har därför föreslagit att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder. har, tillsammans med , drivit på för att inkludera ett individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget, men dessvärre har regeringen avfärdat förslaget. Undertecknad menar att regeringen bör tänka om och återkomma till med förslag om ett individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget. behövs också många andra åtgärder. Inte minst bör det övervägas och undersökas hur regionerna liksom kommunerna, genom exempelvis socialtjänst och genom utförare inom hemtjänst och personlig assistens, bättre kan ge stöd och hjälp för att upprätthålla ett gott brandskydd också för personer med funktionsnedsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder eller ta några initiativ för att förbättra det individuella brandskyddet för särskilt riskutsatta personer, exempelvis personer med en funktionsnedsättning?
fr · H911441 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:441 Bostadsanpassningsbidrag för brandskyddsåtgärder av (M) till Socialminister (S) har frågan om bristande brandskydd för äldre och personer med nedsatta fysiska eller kognitiva förmågor uppmärksammats alltmer. Inte minst har räddningstjänsterna runt om i landet slagit larm om att brandskyddet riskerar att försämras i takt med att allt fler äldre bor kvar hemma och det allt längre. I det egna hemmet är det nämligen den enskilde som har ansvaret för brandskyddet. I praktiken fungerar detta ofta dåligt för personer som har en eller flera nedsatta förmågor. Många personer klarar exempelvis inte att i händelse av brand själva ta sig ut från sin bostad på grund av olika funktionsnedsättningar, fysiska eller kognitiva, i kombination med avsaknad av bostadsanpassningar. Och många med kognitiva funktionsnedsättningar förmår inte att ta ansvar för att vidta erforderliga brandskyddsåtgärder. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har också visat att dödsbränder i småhus och flerbostadshus framför allt drabbar personer med kognitiv funktionsnedsättning. Såväl som MSB har därför föreslagit att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder. har, tillsammans med , drivit på för att inkludera ett individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget, men dessvärre har regeringen avfärdat förslaget. Undertecknad hoppas att regeringen är beredd att ompröva sitt ställningstagande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta initiativ till att inkludera ett individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget?
fr · H911442 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:442 Barnmorskornas arbetsmiljö av (M) till Socialminister (S) En förlossning är ett av det största och viktigaste ögonblick ett par kan uppleva. Då är det viktigt att man kan känna trygghet, tillit och säkerhet över att man får bästa möjliga vård och omsorg. Just nu pågår en stor diskussion om barnmorskornas arbetsmiljö och arbetssituation. I min hemstad stängde förlossningsavdelningen , och är hotet om stängning över jul och nyår stort. är inte en stor stad, men likväl är avstånden stora, och om förlossningen i stänger kan en kvinna tvingas att åka över enkel väg för att föda barn. Barnmorskornas arbetsmiljö är ansträngd i stora delar av landet, och många väljer nu att säga upp sig då de inte orkar mer. Min fråga till socialminister blir därför: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön för landets barnmorskor så att födande kvinnor kan känna den trygghet de behöver?
fr · H911443 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:443 Gränskontrollerna vid resor från av (MP) till Justitie- och inrikesminister (S) Ända har haft gränskontroller vid resor från . De infördes vid en situation då väldigt många flyktingar kom genom till . Detta skedde efter en hemställan av , och vid införandet beslutades att gränskontrollerna skulle gälla i . har gränskontrollerna dock förlängts vid upprepade tillfällen. Gränskontrollerna ökar avståndet mellan och . Det finns ambitioner att ska vara ”världens mest integrerade region”, där människor ska kunna bo och arbeta på olika sidor av gränsen, ta del av varandras utbud av nöjen, kultur, evenemang och annat på ett naturligt och enkelt sätt. Detta försvåras av gränskontroller. Man kan också ifrågasätta gränskontrollernas effektivitet ur ett polisiärt perspektiv. Att poliser står på i eller på Lernacken och ögnar igenom id-kort eller pass tar många polistimmar i anspråk. Det är timmar som rimligen hade kunnat användas bättre för att klara upp begångna brott. Statsministern kommenterade i sin regeringsförklaring gränshinder mellan de nordiska länderna på följande sätt: ”Att befolkningen i de nordiska länderna hålls åtskilda med gränshinder är i vår historia en främmande företeelse. Den fria rörligheten mellan de nordiska länderna behöver återupprättas, så snart det är möjligt.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser ministern att ta initiativ till att avskaffa gränskontrollerna vid resor från ?
fr · H911444 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:444 Kortade körkortsköer av (M) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har satt stora delar av samhället på prov. Ett exempel är möjligheten att ta körkort i den hastighet man själv förmår och önskar. Detta är basalt för alla unga som ett stort steg in i vuxenlivet – att kunna transportera och ansvara för sig själv och känna friheten över de egna besluten. Viktigast av allt är att det underlättar, eller i vissa fall är helt avgörande, för att kunna ta en anställning. Till vissa yrken och i vissa delar av landet är det en förutsättning att ha körkort för att ens komma i fråga för en anställning. Här sätter samhället nu käppar i hjulen då möjligheterna att få tid för teoriskrivning och uppkörning är horribelt långa. Med arbetslöshetssiffror i bottennivå krävs att vi tar till alla flexibla lösningar som går för att hjälpa unga människor att göra sig anställbara. Att kunna ta körkort är en av de viktigaste. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att arbeta undan köerna och göra det möjligt för den som önskar att inom rimlig tid ta sitt körkort?
fr · H911445 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:445 i tätbebyggt område av (M) till Statsrådet (S) Runt om i ser vi hur varg tar sig in i tätbebyggt område och skapar rädsla och oro hos såväl boende som näringsidkare inom djurhållning. I har en verksamhet stängt ned på grund av upprepade vargattacker som så gott som utplånat tamboskapen av får och lamm. Efter den senaste attacken på ytterligare en tamboskapsnäringsidkare blev ett fåtal djur kvar efter vargens framfart. I båda dessa fall har varg härjat runt och bitit ihjäl eller skadat fåren så svårt att de sedan varit tvungna att avlivas. Båda dessa gårdar ligger i bebyggelse av såväl permanentbostäder som ett stort antal fritidshus. De boende känner rädsla att gå ut med hunden eller låta barnen leka ute själva. En oacceptabel utveckling i vårt land. Enligt beslut i ska vargstammen hålla gynnsam bevarandestatus med 170–270 djur. Dagens siffror gör gällande att vi har en bra bit över 400 vargar fritt i . Det är vårt ansvar att se till att säkra vargens skygga och för djuret normala beteende genom att hålla stammen på beslutad nivå samt att skyndsamt ta bort de djur som utvecklat ett för djuret onormalt beteende. Det krävs för att såväl säkra en frisk stam som skydda människor och tamboskap. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska vargstammen och därmed säkra såväl befolkning som tamboskap i tätbebyggda områden?
fr · H911446 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:446 Höga elpriser i av (M) till Statsrådet (S) försökte i få till ett beslut om att förutsättningslöst titta på att driva reaktorn i vidare, men S, MP, V och C valde att rösta för en stängning. Det var ett historiskt misstag. hade kunnat producera mycket elektricitet med låga klimatutsläpp framöver. Regeringen borde vara ärlig med att den sa nej till att titta förutsättningslöst på kärnkraften. Resultatet av vägvalet att inte ha kvar baskraft vid är att landet behöver importera el och att vi går miste om att kunna exportera mer el med god klimatnytta. Beslutet att stänga reaktorerna har också gjort att när Sydvästlänken, som går från till , väl kom på plats var det långt ifrån möjligt att köra på maxkapacitet på grund av de nedlagda kärnkraftsreaktorerna och den effekt som behövs för att ge skjuts i elnätet. av kapaciteten går att nyttja, och det är i procent under den kapacitet som nätägare ska tillgängliggöra för marknaden enligt EU-regler. Att då satsar på att gå till ökad elanvändning rycka undan mattan för basproduktionen gör att vi lever med osäkerhet och risk för att tillgången på el är hotad. I ett scenario där det blir kallt i alla länder i vår närhet kan det bli omöjligt att importera el till . Alla behöver då få el av någon annan. Värst är det för . Då sker en roterande bortkoppling från elnätet, och en prioriteringslista över vem som får el i vilken turordning upprättas. har och varit uppe på prisrekord, och var dagspriset . Det finns stora risker framåt för höga prisnivåer. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att verka för att regeringen tar fram för att eliminera risk och mildra effekten av de höga elpriserna i och ?
fr · H911447 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:447 Hindrad smittspridning av (M) till Socialminister (S) Runt om i världen ser vi just nu en ökad smittspridning av covid. Samhällen stänger återigen ned och krisen är åter ett faktum för näringen. I ser vi än så länge inte samma trend, och åtgärderna borde därmed tas fram för att inte hamna i det icke önskvärda nedstängda samhället igen. Detta för att rädda liv, freda sjukvården från ytterligare belastningar och rädda svenska jobb och företag. Idrottsevenemang, handel, konserter med mera samlar många människor, med ökad smittspridning som risktagning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att får ytterligare smittspridning och värna den svenska näringen och människors frihet i vardagen?
fr · H911448 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:448 Ökad innovation och konkurrenskraft av (M) till Näringsminister (S) är ett land som rankas högt inom innovationskraft. Det går dock inte att leva på gamla meriter, utan takten i utveckling gör att kartor snabbt ritas om. Det är inte samma länder i topp fem som det var . har endast ett land i topp fem mot tidigare tre. Enligt en rapport från har mycket att lära av sitt grannland , som omsatt sina tankar till beslut och genomförande för att skapa nya möjligheter. har vårt land inte kommit längre än att diskutera olika vägar, och det råder en bristande förståelse i för de kunskapsbaserade tillgångarnas betydelse i ekonomin. Detta är allvarligt. Det ger sämre utväxling på gjorda investeringar, missad tillväxt och därmed välfärd. behöver nyttiggöra den forskning som bedrivs på immaterialrättsområdet och ta till vara det arbete som görs på innovationsområdet för att nyttiggöra forskningen. och är liknande länder, och där har näringsliv, akademin och politiken skapat en kraft för att få praktisk utväxling av innovationer. Att investera i innovationskraft men inte få den utväxling som är möjlig är förluster för vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ för att regeringen ska överlämna ett förslag till en samverkande trepartslösning med näringsliv, akademi och politik liknande den finska modellen för att skapa riktlinjer på det innovationspolitiska området?
fr · H911449 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:449 förslag till infrastrukturplan av (SD) till Infrastrukturminister (S) presenterade sin infrastrukturplan för åren 2022–2033, och man kan konstatera att planen har stora brister. Underhållsskulden kommer fortsatt att växa, och man skriver i klartext att man inte kan bromsa nedbrytningen av vägnätet. Citat ur texten: ”Nedbrytningen ökar som en följd av att nödvändiga rekonstruktioner av vägunderbyggnaden inte kan prioriteras, vilket leder till växande underhålls- och reinvesteringsbehov. För de lågtrafikerade vägarna kommer en snabbare tillståndsförsämring av vägunderbyggnaden att ske . kommer att säkerställa att vägarna inte blir så dåliga att framkomligheten för lätt trafik påverkas.” För boende och verksamma ute i landet är denna formulering oroväckande. Hur ska företagande och jord- och skogsbruk kunna fortleva om vägnätet inte klarar tung trafik? Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera utifrån förslag till infrastrukturplan, gällande hur nödvändigt vägunderhåll ska genomföras och satsningarna i norra finansieras?
fr · H911450 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:450 Missbruk av asylsystemet av (M) till Statsrådet (S) har vid ett flertal tillfällen rapporterat om ukrainska jobbagenturer som erbjuder ett upplägg som systematiskt missbrukar det svenska asylsystemet. Dessa agenturer säljer jobbresor till , där de som kommer hit hänvisas till att söka asyl med en falsk asylberättelse. Därigenom får de under asylprocessen boende, ekonomiskt bidrag och eventuellt även undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Därefter finns möjligheten att med stöd av den så kallade spårbytarbestämmelsen beviljas tillfälligt uppehållstillstånd. Den tidigare justitie- och migrationsministern försäkrade i Studio Ett att problematiken skulle lösas när väl regeländringen som ger rätt att upprätta och tillämpa en lista över säkra ursprungsländer för asylsökande kom på plats. Regeländringen genomfördes – utan att listan över säkra länder omfattade . Så trots regeländring och ändrade rutiner hos av tillämpningen av möjlighet till undantag från kravet på arbetstillstånd rapporterade att agenturer fortsatt lurar människor till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att försvåra detta missbruk av asylsystemet?
fr · H911451 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:451 Polisens användning av resurser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det är många som upplever att brottsligheten har ökat i och , vilket också ökningen av anmälda brott visar. Enligt SR P4 kommer i att lägga stora ekonomiska resurser på att genomföra en egen trygghetsmätning . Enligt uppgifter från den brottsförebyggande samordnaren för polisregion kommer 3 700 personer i kommun att delta och cirka 13 000 totalt i hela länet. Det sker trygghetsmätningar, och frågan är om det är väl använda resurser av att genomföra trygghetsmätningar i stället för att förebygga och bekämpa brott. En så stor undersökning som planeras innebär sannolikt betydande kostnader. En alternativ användning av dessa pengar kan ju vara att anställa pensionerande poliser för att korta utredningstiderna i myndigheten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder i tjänsten för att säkerställa att polisens resurser går till att förebygga och bekämpa brottsligheten i i stället för att lägga stora ekonomiska resurser på att genomföra trygghetsmätningar?
fr · H911452 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:452 Uppsamlingshagar vid vägar och järnvägar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Många trafikolyckor sker i samband med att ren och vilt korsar väg och järnväg. planerar fler ren- och viltpassager över och under vägar och järnvägar i norra . Såväl olycksrisken som förflyttning av renar har gjort att höjt ambitionen för att säkerställa fungerande passager för vilt och ren. Dock anser man sig inte ha ansvar för de uppsamlingshagar som kan behövas vid passagerna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att uppsamlingshagar vid nya ren- och viltpassager i norra ska uppföras?
fr · H911453 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:453 Tidsbegränsade vapenlicenser av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har vid upprepade tillfällen riktat tillkännagivanden till regeringenom att slopa de så kallade femårslicenser som finns kopplat till legaltvapeninnehav. Det finns sedan åtminstone 2019 tillkännagivande frånriksdagen om att slopa femårslicenser, med motiveringen att dessa inte fyllernågon funktion utan endast utgör en administrativ belastning för bådePolismyndigheten och enskilda licensinnehavare. Då regeringen valt att negligera vilja i denna fråga riktade riksdagenåterigen ett tillkännagivande till regeringen med en tidsgräns attinnan utgången av 2021 återkomma till med ett förslag om attavskaffa tidsbegränsade licenser för enhandsvapen och automatvapen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att innan utgången av 2021 återkomma till med förslag till lagändring i enlighet med vad tillkännagett för regeringen med senast upprepade tillkännagivande ?
fr · H911454 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:454 Restauranghögskolan i av (SD) till Utbildningsminister (S) Restaurang- och hotellhögskolan i erbjuder några av landets främsta utbildningar inom måltidskunskap och värdskap. Högskolan drivs i universitets regi och lockar studenter från hela landet. Studierna inom olika vetenskapliga grenar förenas med praktisk och estetisk kunskap om måltid, dryck och värdskap. Utbildningen har satt i centrum för svensk gastronomi och har haft en avgörande roll för besöksnäringen i kommun. kommun har dock likt många andra svenska småkommuner demografiska utmaningar. Det politiska ansvaret för avbefolkningen av svenska småorter måste understrykas, eftersom det är ett resultat av en serie medvetna beslut fattade i riksdag under ett antal decennier. Därför åligger det nu denna och framtida regeringar att föra upp landsbygdsperspektivet på den politiska dagordningen. Ett steg i den riktningen vore att utveckla Campus . För att restaurangutbildningen ska förbli aktuell och locka framtida studenter krävs det två saker: För det första bör det inte råda några tvivel om att utbildningen fortsatt ska vara lokaliserad i , i enlighet med regleringsbrevet /94. För det andra föreligger det ett renoveringsbehov av lokalerna som restaurangutbildningen är verksam i, som måste hanteras politiskt. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att Restaurang- och hotellhögskolan i förblir en modern och attraktiv utbildning?