ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911651 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:651 Samverkan över gränser av (M) till Socialminister (S) Smittspridningen av coronaviruset har tagit ny fart och flera sjukhus befinner sig åter i stabsläge. Gränsen till som länge varit en gränslös gräns är återigen en gräns mellan länder. Detta beror på att våra länder tar olika beslut i hur pandemin bäst bekämpas. Utan att lägga någon värdering i varför våra båda länder väljer olika vägar kan jag bara konstatera att effekten av olika beslut drabbar den lokala befolkningen och det lokala näringslivet väldigt hårt. Därför är det mycket önskvärt att myndigheter i hittar samverkan och samarbete. Att gränsen kan hållas öppen för familjer att umgås, för vänner att träffas, för arbetstagare att ta sig till arbetet, för företag att verka utan avbrott och för arbetsmarknadsregionen att fungera är av stor vikt för vår framtida folkhälsa och människors psykiska hälsa. Det behövs mer samverkan och samkoordinering, och även om skadan redan är skedd i denna pandemi är kunskap och lärdom aldrig för sent att ta del av. Ett förslag som kommer ifrån är att regeringen bör ge i uppdrag att samarbeta med norska Folkehelseinstituttet i syfte att arbeta fram strategier för nästa kris och nästa pandemi. Jag anser detta vara en mycket god idé. För är det något som denna pandemi lärt oss är det att de nordiska länderna behöver möta nästa pandemi på ett samstämmigt och samfällt sätt för att nedkämpa pandemin på ett så effektivt sätt som möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska stå bättre förberedd inför nästa pandemi gällande samverkan för samsyn med våra grannländer i ?
fr · H911652 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:652 Reformer för unga vuxna på bostadsmarknaden av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen tillsatte 2020 den pågående utredningen dir. 2020:125 för att se över hur man kan underlätta för förstagångsköpare att komma in på bostadsmarknaden samt föreslå hur ett statligt startlån bör utformas för denna grupp. miljöpartistiska bostadsminister såväl som finansmarknadsminister har dock båda vägrat att utreda en sparbonus riktad till unga vuxna inom ramen för utredningen. Finansmarkandsministern förde () ett antal nyktra resonemang som andades kritik i medier om amorteringskravet. Ministern kommenterade även ovan nämnda utredning men utan att nämna den viktigaste åtgärden på området: en sparbonus för unga vuxna, det vill säga ett statligt finansierat bosparande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet, mot bakgrund av sina uttalanden, verka för att sparbonusen utreds och införs och för att avskaffa det andra amorteringskravet?
fr · H911653 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:653 Straffrabatten för 18–20-åringar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) S-MP-regeringen kallade sig för världens första feministiska regering. Jag förmodar att även den nuvarande socialdemokratiska regeringen anser sig vara feministisk. beslutade om att straffrabatten för 18–20-åringar ska tas bort för allvarliga brott. Vi moderater reserverade oss mot detta eftersom vi vill att straffrabatten helt ska tas bort för denna åldersgrupp. Regeringens förslag innebär att 18–20-åringar även i fortsättningen får straffrabatt då de till exempel begår en misshandel av normalgraden. Jag läste en artikel där en höggravid ung kvinna blev misshandlad av sin sambo; han tog ett hårt strypgrepp, svår smärta uppstod och kvinnan fick svårt att andas. Kvinnan blev också hotad till livet och upplevde dödsskräck. Efter misshandeln hade kvinnan blödningar på stämbanden och många blåmärken. Enligt en advokat som tillfrågades i artikeln bedömdes detta vara en misshandel av normalgraden. En 20-åring som begår ovanstående brott får alltså även i fortsättningen straffrabatt med den socialdemokratiska regeringens politik. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Avser ministern att verka för en skärpt lagstiftning så att en 20-åring som begår brott likt det beskrivet ovan ej blir tilldelad straffrabatt vid fällande dom?
fr · H911654 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:654 Översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) beslutade om att straffrabatten för 18–20-åringar gällande allvarlig brottslighet ska tas bort . Detta kommer att innebära att det blir en stor skillnad för denna åldersgrupp i jämförelse med 15–17-åringar. Det riskerar även att få till följd att äldre gängkriminella börjar använda sig av allt yngre personer för att begå brott för deras räkning. Därför anser vi moderater att det behövs en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar. Med hänsyn till rättssystemets trovärdighet bör ungdomsreduktionen jämnas ut över de åldrar i vilka en gärningsman är straffmyndig men fortfarande berättigad till straffrabatt. Vi moderater anser att straffpåföljderna för 15–17-åringar måste ses över. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Kommer ministern och regeringen att ta något initiativ till en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar?
fr · H911655 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:655 Inrättandet av särskilda ungdomsdomstolar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ungdomsbrottsligheten går allt lägre ned i åldrarna och unga personer begår allt grövre brott. Unga personer döms i ökad utsträckning för mord, mordförsök och medhjälp till mord. En annan brottstyp som ökat stort är ungdomsrånen, där unga personer rånar andra ungdomar, vilket särskilt framgår av den rapport om ungdomsrån som Brå publicerade . Samhällets reaktion mot ungdomsbrottslingar ska vara tydlig och snabb. anser att särskilda ungdomsdomstolar bör inrättas för att döma i både LVU-mål och i mål där barn och unga är åtalade för brott. Domstolens handläggning ska vara snabb och personalen ska ha hög och relevant kompetens. tillkännagav att regeringen ska återkomma med förslag om inrättandet av särskilda ungdomsdomstolar. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Har ministern och regeringen påbörjat arbetet med att inrätta särskilda ungdomsdomstolar och, om inte, när och hur tänker regeringen påbörja det arbete som tillkännagivande föranleder?
fr · H911657 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:657 för kärnkraftsutbyggnad av (M) till Statsrådet (S) behöver mer fossilfri energi. Fram räknar man med att den ökade elektrifieringen av vårt samhälle, med transporter och industri, ska öka behovet av elenergi till det dubbla. För att de olika energislagen på bästa sätt ska interagera med varandra behövs planeringsbar energi som vatten och kärnkraft för att möjliggöra en kraftig utbyggnad av vindkraften. I norr finns de stora vattenkraftverken, men i söder fattas planeringsbar kraft och här passar därför kärnkraften bra. Statsrådet har redan i den allmänna debatten sagt att det inte finns formella hinder för en ny kärnkraftsutbyggnad i . Men det är en sanning med modifikation. Vissa grundkrav är lagstyrda, som den via . Det får bara byggas på de redan befintliga områdena med kärnkraft. Vidare måste bolaget som bygger äga den mark där kärnkraftverk ska byggas. finns bara reaktorer byggda på tre platser i , i , och Forsmark. På dessa platser finns bara tre ägare, energibolagen . Vill dessa bolag inte bygga kärnkraft kan det inte, som det ser ut , lagstiftningsmässigt byggas kärnkraft i . Min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att verka för en lagändring för att möjliggöra för andra bolag än dessa tre ovannämnda att bygga ny svensk kärnkraft om intresse finns?
fr · H911658 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:658 Kommunalt veto och vindkraftverk av (M) till Statsrådet (S) När den nya helt socialdemokratiska minoritetsregeringen nu tillträtt och statsråden intagit sina poster finns många funderingar om politiken kommer att förändras eller om tidigare ståndpunkter finns kvar. En sådan fråga är regeringens och statsrådets syn på det kommunala självbestämmandet kontra statens styrning av vindkraftsetableringar. Från moderat håll vill vi värna alla typer av energikällor och att de utifrån sina egna preferenser ska finansieras, och vi vill att stödsystem som kan ha använts för att få igång en typ av energiproduktion, som vindkraften, så fort det är rimligt ska avvecklas. Vidare vill vi att tillståndsprocesser för etableringar ska följa vanlig kommunallag med planering av byggområden och kommunalt veto att avslå utbyggnad. Detta för att både möjliggöra utbyggnad, men också för att ta hänsyn till lokala intressen som boende och viktiga naturområden. Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att verka för att behålla det kommunala veto vid beslut om vindkraftsetableringar enligt ovan?
fr · H911659 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:659 Lärarförsörjningen av (M) till Statsrådet (S) rapporterades att den prognosticerade bristen på behöriga lärare i landets skolor kommer att bli avsevärt lägre än befarat. Det är ytterst glädjande nyheter, men oroar låga träffsäkerhet i prognoserna. Nedanstående uppräkning visar på detta. 2017 beräknade lärarbristen till 80 000 personer . 2019 beräknade lärarbristen till 45 000 personer 2021 beräknar lärarbristen till 12 000 personer . Det är naturligtvis oroande att det även kommer att råda brist på behöriga lärare och förskollärare i landets skolor, men gör olika framskrivningar att tilltron till statistiken minskar. Detta eftersom statistiken som redovisas får stora följdverkningar för samhällsplaneringen i övrigt och för enskildas studieval. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att förbättra prognoser om lärarbristen?
fr · H911660 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:660 Ombildningen av av (L) till Utbildningsminister (S) I forskningspropositionen, som beslutade om , framhålls att innan regeringen beslutar om huruvida ska få benämnas universitet avser regeringen att inhämta underlag om verksamhetens kvalitet. Detta står att läsa på sidan 24 i forskningspropositionen Forskning, frihet och framtid – kunskap och innovation för . Själva ombildningen till universitet är planerad . Det är med andra ord inte många veckor kvar till dess att blir . Det finns dock frågetecken kring de utlovade granskningar av utestående kvalitetsbrister hos . I en ledartext i konstaterar att den utlovade redovisningen från kring utestående frågor om högskolas kvalitet endast är en sammanfattning av tidigare granskningar som genomförts av UKÄ. Det är mycket viktigt att det inte finns några utestående frågetecken som riskerar att skada legitimiteten för ett nybildat universitet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka ytterligare underlag har regeringen inhämtat avseende verksamhetens kvalitet på ?
fr · H911661 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:661 Miljölagars motverkande effekt av (M) till Klimat- och miljöminister (S) har det hänt igen. En verksamhet som väntades få stor betydelse för klimat och miljö stoppas, trots att den betraktas ha försumbar påverkan på miljön. Intressant i detta fall är att mark- och miljödomstolen i , som har hanterat tillståndsprocessen, kommenterar saken i ett pressmeddelande () och skriver: ”Den ansökta verksamheten bedöms av mark- och miljödomstolen ha en viktig betydelse för ett resurseffektivt omhändertagande av den ändliga resursen fosfor samt för samhällets klimatomställning i stort.”. Domstolen skriver vidare att ”trots att verksamhetens tillskott av metaller i blir försumbart avslås ansökan” och att skälet är ”eftersom bolagets rening inte innebär nollutsläpp till vattenförekomsten i fråga”. ”Försumbara utsläpp” är förvisso inte detsamma som ”nollutsläpp”, men klimatet och miljön liksom den cirkulära ekonomin hade definitivt vunnit på att verksamheten hade kommit till stånd. Detta eftersom den fosfor som skulle produceras är viktig för livsmedelsproduktion och skulle ersätta en jungfrulig och ändlig råvara som importeras från , eller . Vi politiker talar ofta om att åtgärder ska motsvara hållbara lösningar för klimat och miljö, vilket jag är den förste att skriva under på. Men i fall som detta sätter fastställda krav i stället krokben för just klimat och miljö, och det är inte hållbart. Något måste ändras då det rör dessa frågor, och berörd lagstiftning ses över. Vi har ju uppenbarligen ett problem om att krav på icke-försämring lägger hinder för utveckling av miljövänlig teknik som kan ersätta och därmed påtagligt minska dagens utsläpp till miljön. Detta är också något som Miljömålsberedningen har tagit upp i sin utredning Havet och människan. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att möjliggöra en ökad helhetsbedömning när olika klimat- och miljölagstiftningar krockar och uppenbart utgör hinder för varandra?
fr · H911662 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:662 En ändamålsenlig ANDTS-strategi av (KD) till Socialminister (S) behöver en tydlig strategi för att minska det mänskliga lidandet och de negativa samhällseffekter som är kopplade till alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar (ANDTS). Den tidigare strategin löpte ut /21. Regeringen lämnade en proposition med ett förslag till ny ANDTS-strategi till . Dessvärre var förslaget undermåligt på flera punkter. Regeringens strategi saknade såväl konkreta insatser som ett politiskt ledarskap. Efter förslag från oss Kristdemokrater avslog en majoritet i förslaget. Det var välkommet. Vi kan inte acceptera en dålig strategi bara för att ha en strategi. Det vore ett svek mot inte minst alla de barn som växer upp i en familj där det finns skadligt bruk av alkohol och eller droger. Det har gått sedan uppmanade regeringen att omgående återkomma med ett förslag till en reviderad och förbättrad ANDTS-strategi. uttalade att det i den nya strategin ska vara tydligt vilka olika insatser som måste vidareutvecklas och genomföras samt var ansvaret för insatserna ska ligga. Den fick också ett antal tillkännagivanden, bland annat om att inrätta ett nationellt för ANDTS-prevention. I budgetpropositionen som presenterades för angav regeringen att den hade för avsikt att återkomma till om ett nytt förslag till ANDTS-strategi. Det var ett välkommet besked, men tyvärr har regeringen ännu inte agerat. är angelägna om att får en ny ändamålsenlig ANDTS-strategi på plats. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När avser regeringen att återkomma till med ett nytt förbättrat förslag till ANDTS-strategi?
fr · H911663 · 2021-12-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:663 Företrädare för av (M) till Utrikesminister (S) I samband med om det östliga partnerskapet markerades plats med en tom stol. Företrädare för regimen i var inte på plats. Men det kunde exempelvis kunnat ha varit som en samlande och respekterad företrädare och symbol för sitt land. I samband med för utrikesministrar i företräddes regim av regeringsföreträdaren . Och det som inte gavs möjlighet att delta. Omvärlden och EU agerar på olika sätt mot för landets omfattande övergrepp mot den egna befolkningen men också hybridattacker på samt i praktiken en statssanktionerad flygplanskapning för att fånga in journalisten och aktivisten . Att då ha kontakter med den regim som fördöms och inte öppna upp för andra ledare från som företräder frihet, demokrati och öppenhet kan inspirera den ena sidan och bedöva den andra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att verka för att i sammanhang och vid möten dit bjuds in låta demokratiföreträdare som ges möjlighet att delta i stället för representanter för regim?
fr · H911665 · 2021-12-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:665 Ett förbud mot omvändelseterapi av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Ytterligare ett föregångsland har ställt sig bakom ett förbud mot omvändelseterapi. För drygt sedan blev det nämligen olagligt att praktisera terapiformen i . Omvändelseterapi är behandling som utgår från det falska antagandet att man kan ”botas” från den sexuella läggning eller könsidentitet man föds med. Det innefattar ofta påtryckningar och tvång för att personen inte längre ska identifiera sig som hbtq-person eller ge uttryck för den delen av sin identitet. För den som utsätts innebär omvändelseterapi ofta stort psykiskt lidande. Därför fördöms företeelsen av WHO och erkända medicinska och psykologiska institutioner världen över. Trots att fler och fler länder nu förbjuder omvändelseterapi så har regeringen fortfarande inte tagit ställning, och svenska hbtq-ungdomar hotas att utsättas för den. Liberalerna har drivit frågan gentemot regeringen, vilket bland annat ledde till att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fick ett uppdrag att kartlägga fenomenet omvändelseterapi. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser regeringen att likt och andra föregångsländer förbjuda omvändelseterapi?
fr · H911666 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:666 Risken för krig i Bosnien och av (KD) till Utrikesminister (S) Det blåser kalla vindar i . mobiliserar längs med gränser och engagerar sig alltmer i inrikespolitik. fortsätter också att ockupera delar av och flyttar fram sina positioner i som en effekt av kriget mellan och . Det går också att se hur ökar förtrycket av den egna befolkningen och försvårar för opposition och medier att agera utifrån klassiska demokratiska principer. Vi ser också hur de serbiska områdena i Bosnien och utökar samarbetet med som de fattar allt fler parlamentsbeslut som syftar till att ska lämna Bosnien och . Tyvärr måste vi nog anta att detta tillsammans med ”flyktingkrisen” mellan och är ett samordnat angrepp gentemot den europeiska ordning som bygger fred, samförstånd och handel. har under Putins ledning gått i en alltmer auktoritär riktning där yttre konflikter används för att dölja politiska misslyckanden på hemmaplan. räcker det inte med att vi fördömer det ryska agerandet. Vi måste göra mer för att säkra freden i . Det är oerhört viktigt att vi får stopp på den nationalistiska separatism som riskerar att trasa sönder Bosnien och . Om vi får nya militära konflikter här kan det i värsta fall resultera i att vi återigen tvingas att uppleva ett blodigt krig i . Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen inom ramen för de bilaterala samarbeten vi har i EU och FN för att motverka att Bosnien och faller samman som stat?
fr · H911667 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:667 Kriterier för end-of-waste av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) Regeringen har gett i uppdrag att analysera kvotplikt för användning av återvunnen råvara och kriterier för när avfall upphör att vara avfall. I uppdraget skulle man titta på kriterier för när avfall upphör att vara avfall och även göra en bedömning om det är aktuellt att ta fram nationella så kallade end-of-waste-kriterier. Uppdraget slutredovisades till . utredningsarbete i frågan har bland annat landat i följande slutsats: ”bedömer att det kan vara aktuellt att införa nationella kriterier för när avfall upphör att vara avfall. Vi rekommenderar emellertid att regeringen avvaktar med att införa sådana nationella kriterier. För att kunna fatta ett välgrundat beslut om lämpligheten med nationella kriterier för vissa avfallsströmmar (som återstår att välja ut) föreslår att vissa aktiviteter inväntas och genomförs.” Vi från anser att det är olyckligt att inte har kommit längre med utredningen, då vi vet många branscher efterfrågar tydligare regler kring hur man ska kunna hantera dagens avfallsströmmar, så att avfallet kan bli morgondagens råvara. En av alla dessa branscher är däckbranschen, som tar emot insamlade däck . Om det skulle finnas tydliga end-of-waste-kriterier skulle det underlätta för återvinning av dessa däck och skapa en tydlighet i hur förbrukade däck kan användas i olika nya applikationer och produkter. Utredningen hänvisar också till det arbete pågår inom rörande end-of-waste och olika avfallsströmmar. Det är bra att frågan lyfts på EU-nivå, men vår bedömning är att om vi ska invänta EU:s beslut i denna fråga ligger det sex till . Vi från anser att miljön inte kan vänta så länge, utan vi vill att vi i ska ligga i framkant i miljöfrågor och återvinning. är frågan åter på regeringens bord, med en utredning som inte tydligt har tagit ställning i det regeringsuppdrag man har fått. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur avser ministern och regeringen att gå vidare med frågan kring nationella end-of-waste-kriterier efter utredning?
fr · H911668 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:668 Vattenförsörjningen i av (KD) till Utrikesminister (S) har den turkiska militären kontrollerat stora delar av al-Hasakah-provinsen som ligger i norra . I det aktuella området ligger även Aloukstationen som är den enda dricksvattenkällan som försörjer staden och dess landsbygd. Över 1,2 miljoner civila invånare, varav majoriteten är barn, kvinnor och äldre, är beroende av Aloukstationen för sitt dagliga dricksvatten. Sedan ockuperade norra har vattentillgången via Aloukstationen strypts ett flertal gånger. al-Hasakahs invånare har drabbats hårt när de i perioder har varit utan vattenförsörjning, och månader i sträck. De humanitära konsekvenserna av de återkommande driftsstoppen är allvarliga i ett område som redan lider av svår torka och vattenbrist. Situationen blir än mer allvarlig under den pågående coronapandemin, när det är nödvändigt att tvätta händerna ofta i syfte att minska smittspridningen. Baserat på ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen villiga att vidta för att motverka att vattentillgången stryps via Aloukstationen och därmed förhindra att barn, kvinnor och äldre i drabbas av den humanitära kris som bristen på dagligt dricksvatten medför?
fr · H911669 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:669 Legalisering av cannabis i av (KD) till Statsrådet (S) Den nya socialdemokratiskt ledda regeringen i har meddelat att man avser att legalisera cannabis i landet. Detaljerna är ännu inte klara, men det handlar om att ”introducera kontrollerad distribution av cannabis för vuxna i konsumtionssyfte i licensierade butiker”. Erfarenheter ifrån länder som har legaliserat cannabis är att det sker en ökad tillgänglighet som i förlängningen medför en ökad användning. Det tyska beslutet kan därför tolkas som ett brott mot FN:s narkotikakonventioner – men också mot flera . I artikel 71 åtar sig medlemsländerna att följa narkotikakonventionerna och att i enlighet med dem ”vidta alla erforderliga åtgärder för att förebygga och straffa olaglig handel med narkotika”. Här framgår också att medlemsländerna förbinder sig ”att genom administrativa och straffrättsliga åtgärder förebygga och straffa olaglig export av narkotika”. säger att en vara som lagligen tillverkas och säljs inom ett medlemsland är automatiskt tillåten även i övriga EU-länder. Undantag får göras om det är nödvändigt för att skydda människors hälsa, men det är oklart om detta undantag är applicerbart i detta fall. Utifrån kan det därför finnas en risk för att laglig försäljning av cannabis i påverkar tillgången på cannabis även i omgivande länder inom EU. Det vore ytterst olyckligt om så skulle ske. Baserat på ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Ser den ett behov av att agera inom EU och gentemot med anledning av landets planer på legalisering av cannabis för att säkerställa att kring att ”vidta alla erforderliga åtgärder för att förebygga och straffa olaglig handel med narkotika” efterlevs, och i så fall på vilket sätt?