ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122142 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2142 av (M) Poliser på fältet har frågat mig vad jag avser att göra för att öka antalet ingripandepoliser. Det avskyvärda dådet i avbröts av de poliser i yttre tjänst som kom först till platsen och ingrep mot den misstänkte gärningsmannen. Poliser i yttre tjänst är ofta de första på plats vid ett pågående brott och därför är de tränade i hur de ska ingripa och avbryta exempelvis en händelse som den i . Händelserna i kommer att utredas och utvärderas. Jag kan som inrikesminister inte uttala mig detaljerat om hur polisinsatsen kommer att bedömas i efterhand. har ett brett och viktigt uppdrag som rör såväl brottsförebyggande som brottsbekämpande arbete. Det är som är bäst lämpad att avgöra hur resurserna ska användas och fördelas för att myndigheten ska kunna leva upp till sina åtaganden i hela landet. Att bygga ut är ett av regeringens viktigaste uppdrag. Därför har regeringen kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny, snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Dessa åtgärder har varit nödvändiga för att hämta igen det underskott av poliser som den tidigare moderatledda regeringen lämnade efter sig när den skar ner på polisutbildningen. Regeringens mål är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. Enligt prognos kommer målet att nås och antalet poliser per capita kommer 2024 att vara högre än 2010. visade statistiken att det har funnits så många poliser och civilanställda i . Siffrorna visar också att antalet poliser har ökat i samtliga polisregioner i landet . förväntas ungefär 1 400 nya blivande ingripandepoliser att examineras från polisutbildningen och ytterligare runt 3 000 är inskrivna på polisutbildningen. Det här innebär att den långsiktiga personalförsörjningen av poliser är säkrad. Jag och regeringen arbetar hårt för att säkerställa den här utvecklingen även framöver.
frs · H8122143 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2143 av (SD) Hizb ut-Tahrirs verksamhet i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av Hizb ut-Tahrirs verksamhet i , och hur ser dessa åtgärder i så fall ut. Tryck- och yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i och utgör en av demokratins hörnstenar. Rätten till tryck- och yttrandefrihet innebär att det allmänna, med några undantag, inte kan straffa dig för något du uttrycker. Om brott begås är det upp till ansvariga myndigheter att vidta åtgärder. En viktig del av det långsiktiga förebyggande arbetet mot antidemokratiska aktörer är att stärka befolkningens kunskaper och förmågor för ett aktivt medborgskap och främja en god uppslutning bakom grundläggande demokratiska värderingar och principer, i kommuner och stadsdelar där människor bor och verkar. Inom ramen för regeringens nationella satsning Demokratin har 14 myndigheter fått i uppdrag att stärka demokratin, bland annat genom folkbildande och kunskapshöjande insatser som riktas till olika målgrupper. har fått i uppdrag att stärka arbetet med att öka befolkningens medie- och informationskunnighet () vilket bland annat handlar om ett kritiskt förhållningssätt till propaganda och desinformation. –2020 har också kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet, haft i uppdrag att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Våldsbejakande extremism grundar sig på individers avsikt och förmåga att begå brott för att ändra samhällsordningen. Terrorism och våldsbejakande extremism utgör hot mot vår nationella säkerhet och våra grundläggande värden och fri- och rättigheter. I svar på fråga från (L) som även den berörde Hizb ut-Tahrir (2020/21:1956) redogjorde justitie- och migrationsminister för en rad insatser för att motverka våldsbejakande extremism och terrorism, som rör bl.a. Säkerhetspolisens och arbete, insatser av Skolinspektionen och extremism, samt flera olika lagstiftningsinitiativ. Arbetet med att slå vakt om det öppna demokratiska samhället och att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism är starkt prioriterade områden för regeringen.
frs · H8122144 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2144 av (SD) En ny lag om företagsrekonstruktioner har frågat mig om jag kommer att verka för att nödvändiga åtgärder för att underlätta för företag i kris sätts in och då tidigare än som föreslås i SOU 2021:12. Det är angeläget att företag med tillfälliga ekonomiska problem kan få hjälp så att de kan komma på fötter igen. Väl fungerande företag är en förutsättning för ett starkt, sunt och konkurrenskraftigt näringsliv. Företagsrekonstruktion är ett verktyg som kan användas för att hjälpa företag i kris. Det är viktigt att reglerna om företagsrekonstruktion är moderna och motsvarar behoven som dagens företagande ställer. Frågan har uppmärksammats även inom EU och ett nytt direktiv med regler på detta område har antagits. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till hur direktivets regler om företagsrekonstruktion ska genomföras. överlämnade sitt betänkande för någon vecka sedan. Betänkandet är mycket omfattande och innehåller förslag till en helt ny lag om företagsrekonstruktion. Utredningens betänkande ska nu remitteras. Frågorna är viktiga och regeringen kommer att ta ställning till förslagen när beredningen är färdig.
frs · H8122145 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2145 av (KD) EU:s gemensamma mål inom förskoleverksamheten har frågat mig frågan hur jag ser på riskerna att mål på EU-nivå för tillgång till barnomsorg riskerar att förflytta befogenheterna och självbestämmandet från svenska familjer till EU. EU-gemensamma målsättningar för barnomsorg inte någon nyhet. antogs de så kallade Barcelonamålen som bland annat innebär att av barn fram till skolålder ska ges tillgång till barnomsorg. I ramverket 2020, som väglett EU-samarbetet på utbildningsområdet , finns en målsättning om att av barn ska ha tillgång till förskola. Målen har följts upp inom ramen för den europeiska planeringsterminen. De gemensamma målsättningarna har inte inneburit en förändring av EU:s befogenheter på området. Tillgång till barnomsorg är en förutsättning för att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande och sysselsättningen i stort. Regeringen anser därför att det är bra att ökad tillgång till barnomsorg lyfts fram i handlingsplanen för genomförandet av den sociala pelaren i syfte att underlätta människors möjlighet att kombinera arbete och privatliv. Att vilja mer, och bättre, för människor i och i EU innebär inte att detta behöver styras från , genom att förflytta befogenheter eller genom EU-lagstiftning. Vad vi i stället kan göra är att i viktiga delar försöker dra åt samma håll – genom att sätta upp gemensamma mål, genom att jämföra oss med varandra, genom att dela goda exempel, och genom att arbeta med rekommendationer. Det är sedan upp till medlemsstaterna att anpassa och genomföra dessa efter sina nationella förutsättningar Pelaren för sociala rättigheter är ett bra verktyg för detta eftersom den främst ska genomföras genom erfarenhetsutbyte och samordning och inte genom lagstiftning. har konsekvent uppnått Barcelonamålet om tillgång till barnomsorg. Utvecklingen i andra medlemsstater är positiv, flera, såsom , och har nått upp till målen om barnomsorg, medan flera länder fortfarande har en bit kvar. Därför anser regeringen att en ambitionshöjning till ett mål om vore lämpligt. Den sociala pelaren ger inte EU några nya befogenheter, vare sig det gäller barnomsorg eller förskoleverksamhet. Ökad tillgång till barnomsorg stärker snarare familjers möjligheter att fatta självständiga beslut om hur de ska fördela arbete och privatliv.
frs · H8122146 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2146 av (SD) Socialministerns ställningstagande om munskydd har frågat mig om jag , före pressträffen , hävdat att munskydd ska användas bland allmänheten och i så fall när detta skedde, och om bärandet av munskydd varit en rekommendation från regeringens sida. Jag tror att frågeställaren hänvisar till fråga 2020/21:2002 och inte 2020/21:2023. Som jag svarade frågeställaren och hans partikollegor i frågorna 2020/21:1999, 2020/21:2002 och 2020/21:2018 är munskydd ingen politisk fråga. Vidare framstår det som märkligt att frågeställaren selektivt klipper ut en del av ett citat. I det fullständiga citatet framgår att munskydd ska behandlas som den skyddsutrustning det är. Alltså att det är viktigt att användning sker på ett korrekt vis och i situationer där expertis, såsom eller smittskyddsläkare, bedömer att användning är lämplig.
frs · H8122147 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2147 av (SD) Förutsättningarna för småföretagare med anledning av covid-19 har frågat näringsministern vad regeringen avser att göra för att småföretagares verksamheter i glesbygd och mindre städer ska ha möjligheter att överleva nuvarande situation, och hur han vill agera för att skapa förutsättningar för denna typ av verksamhet att verka långsiktigt även efter pandemin och bidra till levande stadskärnor. Frågan har överlämnats till mig. Många företag har drabbats ekonomiskt till följd av utbrottet av den pågående pandemin och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att mildra effekterna på jobb och företag, stöd som företag inom handels- och servicesektorn har kunnat ta del av. Regeringen har bland annat infört tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i vissa branscher, utökad avsättning till periodiseringsfond, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader, anstånd med skatteinbetalningar, statlig lånegaranti till små och medelstora företag, samt utökad möjlighet att få arbetslöshetsersättning när ett företag har varit vilande. Företagen har också kunnat korttidspermittera personal under pandemin genom reglerna om stöd vid korttidsarbete. De generella omställningsstöden och omsättningsstödet för enskilda näringsidkare är exempel på stöd till företagen under pandemin. Stödet vid korttidspermittering, omställningsstödet och stödet till enskilda näringsidkare har dessutom förlängts och förstärkts och i närtid kommer även ett särskilt omsättningsstöd till handelsbolag på plats. Hyresstödet kan ses som ett komplement till omställningsstödet och regeringen förutsätter att hyresrabatter fortsätter att ges till hyresgäster i utpekade utsatta branscher. När det gäller möjligheterna att överleva även efter pandemin så har regeringen gett i uppdrag att undersöka förutsättningarna för stärkt platssamverkan i . Uppdraget handlar bland annat om att kartlägga hur olika former av lokal samverkan mellan fastighetsägare, näringsidkare och det allmänna används i andra länder i syfte att bekämpa utanförskap, skapa tryggare bostadsområden och stärka det lokala näringslivet. har i uppdrag att främja en hållbar platsutveckling i syfte att skapa attraktiva miljöer för boende, näringsliv och besökare. Vidare har regeringen satsat på att stödja näringslivet i 39 landsbygdskommuner som har särskilda utmaningar som bland annat påverkar företagens utvecklingsmöjligheter. Syftet med uppdraget är att stärka kommunernas förutsättningar att stödja näringsliv och företagsklimat. En god tillgång till kommersiell service är av stor vikt när det gäller att skapa miljöer där det är attraktivt att bo, verka och leva i landsbygder. satsade regeringen därför på olika insatser för att öka tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel och i gles- och landsbygder. Sammantaget har regeringen vidtagit ett stort antal åtgärder i syfte att hjälpa företag att överbrygga coronakrisen. Regeringen följer dock noga utvecklingen och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om situationen bedöms kräva det.
frs · H8122148 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2148 av (SD) En sparbonus har frågat mig om jag mot bakgrund av mina uttalanden kan garantera att sparbonusen kommer att utredas. Frågan syftar på mitt svar på interpellation 2020/21:466 Unga vuxna på bostadsmarknaden. Svaret på fråga är nej. Jag kan inte garantera att sparbonusen kommer att utredas. Däremot kan jag garantera att regeringen redan har gett en utredning i uppdrag att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Om utredaren bedömer att en sparbonus är en adekvat sådan åtgärd förväntar jag mig att utredaren redogör för det i sitt betänkande.
frs · H8122149 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2149 av (C) En postmarknad i förändring har frågat mig om jag anser att det är rimligt att så många förändringar sker innan har lämnat sitt slutbetänkande, och om jag vidtar några åtgärder inom ramen för min tjänsteutövning. Postmarknaden är en marknad i snabb förändring, precis som själv konstaterar. Att då försöka förhindra den utveckling som sker inom ramen för de befintliga regelverk som beslutat om för postmarknaden tror jag inte är lösningen. () är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen (2010:1045) och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen. ska självklart följa de krav som följer av postlagen. PTS har pågående tillsyn i anslutning till Postnords nya produktionsmodell. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet. har sitt uppdrag och behöver sin utredningstid för att kunna leverera förslag på hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad.
frs · H8122150 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2150 av (M) Lantmäteriets handläggningstider har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet. En välfungerande fastighetsbildningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning är av mycket stor betydelse för såväl enskilda medborgare och företag som för kommuner och regioner. Då den statliga lantmäteri-myndigheten, Lantmäteriet, ansvarar för fastighetsbildningsverksamheten i en majoritet av landets kommuner är långa handläggningstider där ett särskilt stort problem. På denna punkt delar jag uppfattning till fullo. I sin fråga hävdar att problemet med långa handläggningstider förvärrats under den pågående coronapandemin. Detta stämmer inte. I fem av de sju ärendekategorier som Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet följs upp inom har de genomsnittliga handläggningstiderna kortats . I ytterligare en ärendekategori är de oförändrade. I fyra av de sju ärendekategorierna har handläggningstiderna inte varit kortare än vad de var . Detta är en mycket positiv utveckling. För att den positiva utvecklingen ska fortsätta är det viktigt att det fortsatta arbetet tar hänsyn till vilka åtgärder som lett till detta resultat. Jag är angelägen om att den positiva utvecklingen fortsätter och kommer därför att fortsätta följa utvecklingen av fastighetsbildningsverksamheten noga samt vidta lämpliga åtgärder när så krävs.
frs · H8122151 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2151 av (C) Kampanj för anonyma anmälningar har frågat civilministern om hon och regeringen anser att en kampanj för anonyma anmälningar är i enlighet med länsstyrelsernas uppdrag och om så inte är fallet, om statsrådet avser att ta något initiativ i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs mot bakgrund av att i på sin sida på Facebook uppmanar folk att komma in med anonyma tips om illegal jakt till . Jag förutsätter att myndigheten följer gällande lagstiftning och samråder med andra berörda myndigheter i denna fråga liksom i andra frågor. Regeringen ser allvarligt på illegal jakt och det är viktigt att jaktbrott utreds och beivras. Det är i första hand uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet. har dock också ett ansvar som tillsynsmyndighet i fråga om bl.a. skydd för den biologiska mångfalden. har även det regionala ansvaret för viltförvaltningen och regeringen anser att samverkan mellan olika myndigheter och organisationer är viktigt för att motverka jaktbrott. Mot bakgrund av ovanstående avser jag därför inte ta några initiativ i frågan.
frs · H8122152 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2152 av (M) En jämlik föräldraförsäkring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att föräldraförsäkringen ska bli mer jämlik och jämställd. Regeringen har skickat ut ett förslag om införande av familjeveckan på remiss. Förslaget om en familjevecka syftar till att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen. Förslaget ska bland annat underlätta för föräldrar som förvärvsarbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv, förbättra förutsättningar för föräldrar att förvärvsarbeta, samt minska deltidsarbete. Ett jämställt föräldraskap bidrar till goda uppväxtvillkor för barn, jämställdhet i hemmen och även till jämställdhet på arbetsmarknaden. Föräldraförsäkringen har haft positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadssituation genom att göra det möjligt för föräldrarna att vara hemma med barnen när de är små och öka förutsättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Men uttaget av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är ännu inte jämställt. Det var mot denna bakgrund som regeringen tog initiativ till den tredje reserverade månaden inom föräldrapenningen. Den tredje reserverade månaden hade, som de tidigare reserverade månaderna, effekt på mäns uttag av föräldrapenning. Mer behöver fortfarande göras innan målet om ett jämställt föräldraskap är uppnått. Regeringen har föreslagit att även dagarna på grundnivå ska reserveras. lämnade utredningen om en modern föräldraförsäkring sitt slutbetänkande. Utredningens förslag stärker det jämställda föräldraskapet och underlättar för olika familjekonstellationer att kombinera arbetsliv och familjeliv. Förslagen från utredningen bereds i . Regeringen har även tillsatt en översyn av den tillfälliga föräldrapenningen. Översynen ska bland annat ha som mål att bidra till ett mer jämställt uttag av förmånen. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . En delredovisning ska lämnas .
frs · H8122153 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2153 av (SD) Flygskattens inverkan på landsbygden och näringslivet och fråga 2020/21:2154 av (SD) Transportskatternas sysselsättningseffekter har frågat mig om jag ser några problem inför återstarten av ekonomin och samhällets behov av flygresor med att man har infört en punktskatt på flygresor och har frågat mig vilka sysselsättningseffekter jag förväntar mig av regeringens skattehöjningar på transporter. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska utsläppen från inrikes transporter, förutom inrikesflyg, minska med jämfört med . Flygets stora klimatpåverkan ska minska och regeringen anser att flyget i högre grad bör stå för kostnaderna för sin klimatpåverkan. För att säkra att samhällsviktiga flygtransporter finns tillgängliga i hela landet oavsett tid har regeringen tillfört beredskapsflygplatser extra medel. När vi satsar på en återhämtning efter pandemin är klimatet en viktig utgångspunkt. I detta ekonomiska läge behövs även en tillfälligt expansiv finanspolitik för att så snabbt som möjligt ta ur krisen. I budgetpropositionen satsar regeringen på omfattande gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och tillfälligt sänkt skatt för företag som investerar. Dessutom förbättras möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden för den som vill eller behöver ställa om och vi gör stora satsningar på utbildning. Åtgärderna bidrar till att öka takten i klimatomställningen, stödja återhämtningen och öka sysselsättningen i hela landet. I budgetpropositionen tillförs även resurser för ett landsbygdspaket som innehåller satsningar för livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga gröna näringar, fler jobb och växande företag, som värdefull miljö skyddas. Jag och regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av åtgärder för näringslivet och samhället i stort.
frs · H8122154 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2153 av (SD) Flygskattens inverkan på landsbygden och näringslivet och fråga 2020/21:2154 av (SD) Transportskatternas sysselsättningseffekter har frågat mig om jag ser några problem inför återstarten av ekonomin och samhällets behov av flygresor med att man har infört en punktskatt på flygresor och har frågat mig vilka sysselsättningseffekter jag förväntar mig av regeringens skattehöjningar på transporter. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska utsläppen från inrikes transporter, förutom inrikesflyg, minska med jämfört med . Flygets stora klimatpåverkan ska minska och regeringen anser att flyget i högre grad bör stå för kostnaderna för sin klimatpåverkan. För att säkra att samhällsviktiga flygtransporter finns tillgängliga i hela landet oavsett tid har regeringen tillfört beredskapsflygplatser extra medel. När vi satsar på en återhämtning efter pandemin är klimatet en viktig utgångspunkt. I detta ekonomiska läge behövs även en tillfälligt expansiv finanspolitik för att så snabbt som möjligt ta ur krisen. I budgetpropositionen satsar regeringen på omfattande gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och tillfälligt sänkt skatt för företag som investerar. Dessutom förbättras möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden för den som vill eller behöver ställa om och vi gör stora satsningar på utbildning. Åtgärderna bidrar till att öka takten i klimatomställningen, stödja återhämtningen och öka sysselsättningen i hela landet. I budgetpropositionen tillförs även resurser för ett landsbygdspaket som innehåller satsningar för livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga gröna näringar, fler jobb och växande företag, som värdefull miljö skyddas. Jag och regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av åtgärder för näringslivet och samhället i stort.
frs · H8122155 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2155 av (SD) Skatteskulder i spåren av fler konkurser har frågat mig vad regeringen har för beredskap för att hantera många privata personers skuldsättningar från konkursbon. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt omfattande åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. Som exempel kan här nämnas omställningsstöd, stöd vid korttidspermitteringar, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter samt s.k. tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt (likviditetsstöd). Flera av dessa stödåtgärder har dessutom förstärkts och förlängts i syfte att i ännu högre grad underlätta för företag i den rådande situationen. Det skatterättsliga företrädaransvaret innebär i huvudsak att en företrädare för en juridisk person i vissa fall kan bli skyldig att betala den juridiska personens skatter och avgifter. Det ska dock understrykas att en förutsättning för detta personliga betalningsansvar är att företrädaren uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte har betalat den juridiska personens skatt eller avgift. I detta sammanhang kan det också lyftas fram att har meddelat att myndigheten som huvudregel inte kommer att ansöka om företrädaransvar för skatter och avgifter som omfattas av tillfälliga anstånd (se det rättsliga ställningstagandet Tillfälliga anstånd och företrädaransvar, , dnr 8-723825). Det bör även nämnas att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågor som gäller det skatterättsliga företrädaransvaret (se dir. 2019:74). Utredningen har slutfört sitt uppdrag och har överlämnat betänkandet Det skatterättsliga företrädaransvaret – en översyn (SOU 2020:60). Betänkandet är ute på remiss till . Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.