ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912166 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:166 av (L) Gravida kvinnors arbetssituation i ljuset av covid-19 har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att förtydliga regelverket och samordna myndigheterna bättre så att inte gravida som en försiktighetsåtgärd riskerar skickas hem trots att de kan fortsätta arbeta. Arbetsgivaren ansvarar för arbetsmiljön på arbetsplatsen. Inom ramen för arbetsmiljöansvaret ska arbetsgivare regelbundet genomföra riskbedömningar som ligger till grund för de skyddsåtgärder som behöver vidtas för att minska risken för smittspridning av sjukdomen covid-19 på arbetsplatsen. är den myndighet som har ansvar för arbetsmiljöfrågor och som har tillsyn över att arbetsmiljölagstiftningen följs. För samtliga gravida arbetstagare gäller som tidigare regler, inklusive föreskrifterna för gravida. Arbetsgivaren är skyldig att göra en särskild individuell riskbedömning för gravida arbetstagare. Arbetsgivaren ska därefter avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas. Detta kan leda till olika slutsatser för olika gravida medarbetare, och i linje med riskbedömningen får arbetsgivaren bedöma om den gravida kan arbeta eller inte, beroende på situationen på arbetsplatsen. Arbetsgivaren ska dock i första hand göra förändringar i arbetsmiljön. Om det inte är möjligt att göra förändringar så att den skadliga exponeringen upphör ska arbetsgivaren erbjuda omplacering till riskfria arbetsuppgifter. Om arbetsgivaren inte kan göra förändringar i arbetsmiljön eller ge den gravida andra arbetsuppgifter, så får kvinnan inte vara kvar i arbetet så länge risken finns kvar. Som statsråd kommenterar jag inte tillämpningen av regelverk eller myndigheters agerande i enskilda fall, det är en fråga för myndigheter och domstolar. Myndigheterna är fristående från regeringen och bedriver sin verksamhet självständigt. Myndighetens generaldirektör ansvarar för myndighetens verksamhet. I sin verksamhet ska myndigheten vara saklig och opartisk. Det är angeläget att myndigheterna lämnar behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med ta fram en vägledning till föreskrifter och hur de förhåller sig till föreskrifter och allmänna råd för att förhindra smitta av covid-19 m.m. Det är viktigt att myndigheterna har dialog med varandra och att informationen är till hjälp för enskilda arbetsgivare och arbetstagare.
frs · H912167 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:167 av (L) Kompetensförsörjningen vid landets domstolar har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa en god kompetensförsörjning vid landets domstolar. Väl fungerande domstolar är en grundpelare i vårt samhälle. Det är därför viktigt att domstolarna har en god kompetensförsörjning för att kunna bedriva en verksamhet av hög kvalitet och med god arbetsmiljö för alla medarbetare. Regeringen har låtit en utredning se över rekryteringen av ordinarie domare i syfte att säkerställa att alla domstolar i hela landet även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna. förslag har bland annat lett till att det finns en ny tidsbegränsad anställning, adjungerat råd, som utgör en möjlighet för åklagare, advokater och andra kvalificerade och erfarna jurister att meritera sig för anställning som ordinarie domare. bedriver tillsammans med domstolarna ett kontinuerligt arbete med att säkra kompetensförsörjningen inom Domstolar. Bland annat har antalet utbildningsplatser för fiskaler i underrätt utökats till 253 platser . Därutöver pågår inom ett projekt som syftar till att göra Domstolar mer synliga och konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. har också antagit en ny kompentensförsörjningsstrategi som ska användas i det fortsatta arbetet med att attrahera och behålla rätt kompetens inom domstolarna. Förutom det arbete som pågår hos och de enskilda domstolarna har även i uppgift att bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare. En viktig del av arbete för att främja rekryteringen är att informera om domstolarna som arbetsplatser och om nämnden och dess verksamhet. Regeringen har gett domstolarna flera verktyg för ökad kapacitet och en mer effektiv verksamhet. pågår en försöksverksamhet med snabbare lagföring. Handläggningstiden i rättskedjan har mer än halverats i de mål som omfattas av försöksverksamheten. Regeringen har också beslutat propositionen Utökade möjligheter att avgöra mål på handlingarna i allmän domstol (prop. 2020/21:214). Förslagen innebär att fler mål ska kunna avgöras på handlingarna och syftar till att öka flexibiliteten och korta handläggningstiderna. För att möta det höga målinflödet och säkerställa rättssäkerheten och allmänhetens förtroende för domstolarna föreslår regeringen ökade medel till Domstolar i budgetpropositionen . föreslås anslaget höjas med , vilket motsvarar det äskande som har framställts. Även föreslås höjda anslagsnivåer. Detta är viktiga tillskott som kommer att öka domstolarnas kapacitet väsentligt och ge dem goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet både . Rättssäkerheten och allmänhetens tilltro till väl fungerande domstolar är prioriterade frågor för regeringen. Jag kommer att följa utvecklingen på området noga.
frs · H912169 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:169 av (SD) Åtgärder för att minska chaufförsbristen har frågat mig hur jag och regeringen avser att arbeta för att inte ska hamna i samma situation som med en chaufförsbrist som drabbar landets invånare hårt. Regeringen har skärpt lagstiftningen och vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna och schyssta villkor. Inte minst har regeringen varit ledande i arbetet med det s.k. mobilitetspaketet, som antogs av och rådet . Det kommer börja gälla i hela EU, vilket innebär bättre arbetsvillkor för yrkesförarna, rättvis konkurrens och ökad trafiksäkerhet i den europeiska transportsektorn. är mobilitetspaketets framtid fortfarande osäker. I EU har flera medlemsstater överklagat reformpaketet till . Därför har regeringen tagit det unika beslutet att intervenera i samtliga mål i domstolen för att försvara mobilitetspaketet och yrkesförarnas villkor, vilket understryker vikten av reformen. Jag har även gått ut med en inbjudan till företrädare för åkerinäringen, fackförbunden och berörda myndigheter för ett rundabordssamtal om yrkestrafik på väg med anledning av rapporter om kompetensbrist på yrkesförare inom EU och bristfälliga arbetsvillkor inom åkerinäringen. Syftet med rundabordssamtalet är att diskutera insatser och åtgärder för att förbättra villkoren för yrkesförarna och trygga kompetensförsörjningen. För mig är detta en högt prioriterad fråga.
frs · H912170 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:170 av (V) Stöd och insatser inom för barn och unga och deras familjer har frågat mig vad jag avser att göra för att öka tillgängligheten till stöd och insatser inom för barn och unga och deras familjer i syfte att tidigt motverka risken för en negativ utveckling. När barn och unga och deras familjer behöver stöd och hjälp är det viktigt att är lätt att nå. En lättillgänglig socialtjänst, med låga trösklar, underlättar för enskilda att komma i kontakt med och att få hjälp i ett tidigt skede. Tidiga och förebyggande insatser kan bidra till att behov av mer ingripande insatser inte uppstår. Ju det tar innan effektiva insatser sätts in, desto mer ökar risken för att problemen förvärras. Regeringen har vidtagit flera olika åtgärder för att stärka tillgången till tidiga och förebyggande insatser. Till exempel har och i uppdrag att bedriva ett utvecklingsarbete som ska förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. har även i uppdrag att –2023 fördela medel till sociala insatser för barn och unga i utsatta områden, t.ex. genom att bidra till olika former av strukturerad samverkan mellan skola, socialtjänst och polis. Vidare har Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i uppdrag att ta fram en handlingsplan för brottsförebyggande föräldraskapsstöd. Handlingsplanen syftar till att identifiera och utveckla verkningsfulla och hållbara arbetssätt och samverkansmodeller, med målsättningen att bidra till att förebygga barns och ungas brottslighet. Därutöver bereds förslagen i betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag, där det bland annat föreslås att ska kunna erbjuda insatser på ett enklare sätt , utan behovsprövning. Det är ett omfattande betänkande, vars förslag tar tid att analysera och bereda, men det är ett prioriterat arbete.
frs · H912171 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:171 av (M) Svenska elevers möjligheter att uppnå målen i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att det ska finnas en korrekt lägesbild av svenska elevers status så att eleverna ska kunna uppnå målen inom svensk skola. Internationella mätningar är ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper . Vi behöver ha bra underlag om elevers kunskaper för att kunna fatta rätta beslut. För regeringen är det därför av yttersta vikt att de kunskaper som vi får från de internationella mätningarna är korrekta. deltagande i internationella kunskapsmätningar regleras i instruktionen för . Av instruktionen följer att får företräda staten och att myndigheten ansvarar för deltagandet i mätningarna. bedömer att resultaten i PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är tillförlitliga. I PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är exkluderingsgraden betydligt lägre än i 2018. Det är viktigt att poängtera att dessa mätningar inte säger allt om den svenska skolan. Vi behöver lägga internationella mätningar och nationell statistik bredvid varandra och följa utvecklingen för att kunna se trender i våra elevers kunskapsutveckling. och även andra aktörer tar återkommande fram rapporter som beskriver läget i svensk skola. I rapporter redovisas bland annat angelägna utvecklingsområden och trender i officiell statistik. Regeringen gav i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i den internationella kunskapsmätningen 2022. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen kommer noga att överväga behovet av åtgärder utifrån redovisningen. Frågan om elevers möjligheter att nå kunskapskraven är mycket viktig för regeringen. Ingen elev ska lämnas efter i skolan. Regeringen har satsat på mer resurser och riktat stöd till de skolor som har tuffast förutsättningar. Ett exempel är bidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, som 2021 uppgår till och där mest resurser går till de skolor som bäst behöver det.
frs · H912172 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:172 av (M) Transportbidraget har frågat mig om jag avser att se över transportbidraget i syfte att underlätta för näringslivet i de fyra nordligaste länen genom att förenkla utformningen av det och göra det mer effektivt. Syftet med transportbidraget är att kompensera företag i , , och för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor samt stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transportbidraget måste vara förenligt med och baseras därför på den allmänna gruppundantagsförordningen. Av – bristande underlag och oklar måluppfyllelse (RiR 2021:2) framgår inte slutsatsen att transportbidragets utformning inte motsvarar företagens behov. Regeringen har tidigare gett två uppdrag om transportbidraget, ett om klimathänsyn och ett om transportmerkostnader. Det första uppdraget har redovisats till regeringen och pågår en analys av rapporten. Regeringen avser därefter bedöma behovet av ett eventuellt kompletterande uppdrag till utöver det som omnämns i regeringens skrivelse 2020/21:210 om transportbidraget.
frs · H912173 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:173 av (S) Barnskötares status och arbetsmiljö har frågat mig vilka fler initiativ jag avser att ta inom mitt ansvarsområde för att höja barnskötares status och förbättra barnskötares arbetsmiljö. Det krävs kvalificerad personal och en god arbetsmiljö i alla förskolor för att verksamheten ska kunna hålla en hög kvalitet. Arbetsgivaren är ansvarig för att en god arbetsmiljö kan upprätthållas. Av 2 kap. 13 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att endast den som har legitimation som förskollärare och är behörig att undervisa i förskolan får bedriva undervisning i förskola. Det framgår också av 2 kap. 14 § skollagen att barnskötare och annan personal förväntas ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. Av 2 kap. 34 § skollagen framgår att huvudmannen ska se till att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling. I förskolans reviderade läroplan (SKOLFS 2018:50), som trädde i kraft betonas vikten av det kollegiala lärandet tydligare . Det framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för att förskollärare, barnskötare och övrig personal får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjligheter att dela med sig av sin kunskap och att lära av varandra för att utveckla utbildningen. Personalens kompetens är avgörande för att alla barn i förskolan ska få en likvärdig utbildning. erbjuder kompetensutveckling för förskolepersonal inom flera områden. Bland annat erbjuds kommunförlagda kurser som kopplas direkt till de lokala behoven. Under 2017-2019 hade kurserna 3280 deltagare totalt, vara ca 760 barnskötare. har också, på uppdrag av regeringen (U2016/4619/GV och U2017/1930/GV) utformat nationella yrkespaket inom den kommunala vuxenutbildningen, som består av en specifik kombination av kurser på gymnasial nivå. För yrket barnskötare finns det ett baspaket som omfattar 900 poäng och ett påbyggnadspaket som omfattar 400 poäng. Slutligen vill jag nämna att regeringen har beslutat om ett nytt samlat statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Bidraget kan bland annat användas till att möjliggöra små barngrupper och till kompetensutveckling för såväl barnskötare som annan personal som arbetar i barngrupper i förskolan.
frs · H912174 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:174 av i (M) Åtgärder för att minska nyrekryteringen och bryta segregationen har frågat mig om jag har för avsikt att initiera några särskilda åtgärder för att minska nyrekryteringen till de kriminella gängen och bryta segregationen i . Låt mig inledningsvis understryka att regeringen har en kompromisslös hållning mot kriminella nätverk och skjutningar. För att lyckas krävs bland annat en tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende och en ändamålsenlig lagstiftning. Polisregion är en av de regioner som har stora problem med gängkriminalitet. Det är dock som är bäst lämpad att avgöra hur resurser ska användas och fördelas mellan regionerna för att myndigheten ska kunna leva upp till sina åtaganden i hela landet. Från regeringens håll ser vi till att det finns fler poliser, strängare straff och fler verktyg till polis och åklagare. Att stoppa nyrekryteringen av unga till de kriminella nätverken är en viktig åtgärd för att bekämpa den organiserade brottsligheten. Det är också en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet. Just nu genomför regeringen den största satsningen någonsin på . hade de polisanställda ökat med drygt 7 000 personer . Det betyder att haft så många anställda, och det har funnits så många poliser i . Arbetet fortsätter också på det straffrättsliga området. Regeringen har föreslagit att den s.k. ungdomsreduktionen ska slopas för personer i åldern 18–vid allvarlig brottslighet. Förslaget innebär att unga myndiga som begår grova brott kommer att dömas till längre fängelsestraff. Lagändringarna föreslås träda i kraft . tog regeringen emot betänkande med en rad straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. I betänkandet föreslås bland annat att brottet människoexploatering ska utvidgas till att också omfatta den som utnyttjar annan i brottslig verksamhet, även ungdomar. Det föreslås också ett särskilt brott för den som på annat sätt främjar ungdomsbrottslighet. Betänkandet är ute på remiss fram till . Ett effektivt brottsförebyggande arbete är angeläget. Polisens arbete med detta är viktigt men också arbetet på nivå är centralt. Regeringen bereder därför förslag om att införa ett lagstadgat ansvar för kommunerna att bedriva brottsförebyggande arbete. Arbetet med att minska och motverka segregation är högt prioriterat för regeringen och är en del av arbetet för ett tryggt . erfarenheter har lärt oss att det inte finns några snabba eller enkla lösningar på segregationen. Det krävs i stället ett brett, långsiktigt och uthålligt arbete som innefattar insatser både för att motverka strukturella orsaker till segregation och för att förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar. vittnar också om att en nyckel i de utsatta områdena där utvecklingen har börjat gå åt rätt håll är myndighetssamverkan på lokal nivå. Det är därför centralt att lokala aktörer samarbetar i arbetet med att fånga upp unga människor på glid och bryta den kriminella nyrekryteringen. Jag vill avslutningsvis betona att regeringens arbete för att motverka den grova kriminaliteten fortsätter med oförminskad kraft.
frs · H912175 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:175 av (SD) Attacker mot journalister har frågat mig om jag avser att fördöma ett attentat som har skett mot en journalist och hur väl handlingsplanen för att komma till rätta med kriminella gärningar mot journalister fungerar. Det är helt oacceptabelt att den som deltar i samhällsdebatten eller bedriver samhällsgranskande journalistik utsätts för våld, hot eller trakasserier. Alla former av hot och brott som riktas mot journalister utgör ett angrepp inte bara mot den enskilda personen utan även mot det demokratiska samhället. Regeringen antog under den förra mandatperioden handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Med handlingsplanen inleddes ett stärkt arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot bl.a. journalister eftersom de anses vara särskilt utsatta i och med sin centrala roll i det demokratiska samtalet. Handlingsplanen omfattar åtgärder för ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och åtgärder för ett stärkt rättsväsende. Regeringen vidtar en mängd olika åtgärder för att stärka skyddet för demokratin och för utsatta samhällsnyttiga funktioner. Bland annat har medieinstitutet vid Linnéuniversitetet haft i uppdrag att ge stöd till journalister och redaktioner som utsätts för hot och hat. Ett stärkt skydd för förtroendevalda har redan genomförts. infördes en ny straffskärpningsgrund i för brott som begås mot förtroendevalda. Lagändringen utgör en tydlig markering att sådana brott ska ses som särskilt allvarliga och är ett av stegen i regeringens genomförande av handlingsplanen. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att ta ställning till om det behövs ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet, särskilt inom ramen för yrkesmässigt bedriven nyhetsförmedling eller annan journalistisk verksamhet. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . arbetar med att bekämpa brott som hotar den fria åsiktsbildningen. Inom finns en nationell kontaktpunkt och så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och samt utpekade demokrati- och hatbrottsutredare i samtliga regioner. Särskilda hatbrottsutredare och specialister driver utvecklingen av arbetet mot hatbrott. Regeringen har gett i uppdrag att under fortsatt utveckla och förbättra det viktiga arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. ska inom ramen för uppdraget redovisa resultat av det arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och uppklaringen av dessa brott samt redovisa en beskrivning av arbetet mot it-relaterade hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Regeringen har alltså redan vidtagit flera åtgärder för att genomföra handlingsplanen och kommer att fortsätta sitt arbete för att värna om demokratin och minska utsattheten hos bl.a. journalister.
frs · H912176 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:176 av (KD) har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att eliminera de problem som uppstår genom tillämpningen av aktuell lagstiftning. Frågan tar sikte på de regler om ersättning i anläggningslagen (1973:1149) som gäller när en fastighet inträder i eller utträder ur en samfällighet som förvaltar en gemensamhetsanläggning och vid ändring av andelstal i en sådan anläggning. pekar på att anläggningslagens regler om ersättning tillämpas vid beslut enligt 43 § men inte vid beslut enligt 24 a §. Det finns emellertid avgörande skillnader mellan bestämmelserna. Enligt 24 a § kan styrelsen i en samfällighetsförening i vissa fall besluta om ändring av andelstal på ett sätt som lantmäterimyndigheten i förväg bestämt när vissa av myndigheten angivna förhållanden har inträtt. Det är fråga om ett enklare förfarande där styrelsen i princip endast konstaterar att de ändrade förhållandena har inträtt. Det är inte möjligt att ansluta nya fastigheter till anläggningen med stöd av 24 a §. Bestämmelsen i 43 § har ett bredare tillämpningsområde och kan användas för såväl anslutning av nya fastigheter som utträde av fastigheter. Det förslag från som nämner bereds inom . Förslaget innebär bl.a. att reglerna om ersättning i anläggningslagen ska göras dispositiva. Det är ännu för tidigt att säga något om vad beredningen av förslaget kommer att resultera i. arbetar med ett annat förslag om förenklade regler för ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar. Förslagen syftar till att göra det flexiblare, enklare och billigare för en samfällighetsförening att ändra delägarnas andelstal. En proposition är planerad till .
frs · H912177 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:177 av (M) Visitationszoner har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om att införa visitationszoner där polisen efter beslut från åklagare har utökade befogenheter att söka efter vapen och handgranater på människor och i fordon. Visitationszoner ingår inte i regeringens 34-punktsprogram med åtgärder mot gängkriminaliteten. Det beror på att det är oklart om visitationszoner är ett effektivt verktyg, som de riskerar att leda till polarisering och stigmatisering och till att förtroendet för polisen skadas i de områden där tystnadskulturen ofta är som mest utbredd. Av betydelse är också att polisen redan har vissa befogenheter enligt polislagen att i förebyggande syfte söka efter vapen och andra farliga föremål på personer och i fordon. Regeringen har däremot lämnat en proposition till med förslag som ska ge polisen en ny befogenhet att i förebyggande syfte söka efter vapen och andra farliga föremål i gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Trots att kriminella gömmer bl.a. vapen i sådana utrymmen, saknar polisen lagstöd för att söka igenom dem i förebyggande syfte. Förslagen tillgodoser ett behov som, med tanke på hur dagens reglering ser ut, inte finns på samma sätt när det gäller vapen som någon bär på sig eller förvarar i ett fordon. Förslagen föreslås träda i kraft .