ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111318 · 2021-01-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1318 Kontinuerliga kontroller i brottsregistret av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. Hjärtat går i bitar när vi läser eller hör om barn som utsätts för det mest avskyvärda man kan tänka sig. Tyvärr har antalet anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen , enligt Bulletin . Med tanke på denna utveckling krävs nu ett kraftfullt agerande för att stoppa utvecklingen. I finns en vedertagen syn att när man har avtjänat ett straff har man betalat sin skuld till samhället och att uppgifterna som finns i brottsregistret bör gallras ut . Detta är rimligt eftersom många kriminella bryter med sitt gamla liv och förtjänar ytterligare en chans. När det gäller grova sexualbrott finns det skäl att vara mer aktsam och vidta åtgärder som innebär efterföljder efter avtjänat straff. Sexualbrott mot barn är mer komplicerade eftersom det handlar om ett beteende, och tittar man på upprepade överfallsvåldtäkter är återfallsrisken hög. Detta uttalar sig , forskningschef vid , om. ”Tittar man på dem som begår överfallsvåldtäkter och har flera sådana domar är återfallsrisken mycket, mycket hög. Ju mer avvikande man är i sitt sexuella preferensmönster desto större är återfallsrisken. Inslag av sadism ökar också risken för återfall.” (Corren ) Även , forskare och analytiker vid samt forskare vid , uttalade i ett inslag i Ekot att risken för återfall varierar. Bland de förövare som förgripit sig på flera barn eller barn som finns utanför deras bekantskapskrets är återfallsrisken högre. Han pekar också på att pedofili troligtvis är en medfödd läggning, att det handlar om att lära sig att hantera sin sexualitet så att den inte skadar andra. Det är en riskfaktor att vissa av de behandlingsprogram som finns inom kriminalvården för dömda sexualbrottslingar baseras på frivilligt deltagande. Därmed förhindras inte återfall i sexualbrott fullt ut. Med tanke på återfallsrisken är det särskilt viktigt att kontrollera brottsregistret kontinuerligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att arbets- och uppdragsgivare inom yrken där man möter barn kan utföra kontinuerliga kontroller i brottsregistret och inte bara vid anställningstillfället?
fr · H8111319 · 2021-01-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1319 Potentiella brottsverktyg inom sluten ungdomsvård av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Ungdomar som har begått ett brott kan bli dömda till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. De kan då placeras på ett av Statens institutionsstyrelses (Sis) särskilda ungdomshem. Där ska de få vård och behandling för att de inte ska fortsätta att begå brott. får cirka 30 000 barn och ungdomar vård utanför hemmet, i till exempel familjehem eller HVB-hem. Drygt 1 000 av dem kommer till något av Sis ungdomshem. var medelåldern för de placerade ungdomarna . Ungdomar som begår allvarliga brott när de är i åldern 15–blir oftast dömda till sluten ungdomsvård i stället för fängelse. Det är ett tidsbestämt straff som ungdomarna avtjänar på speciella avdelningar på Sis särskilda ungdomshem, enligt lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Ungdomar som döms till sluten ungdomsvård kan ha begått bland annat rån, grov misshandel, mord, dråp, narkotikabrott och sexualbrott. De kan ha kopplingar till gängkriminalitet och organiserad brottslighet. togs 73 ungdomar dömda till sluten ungdomsvård in på något av Sis slutna ungdomshem. Alla var pojkar, och medelåldern var . Det är brottet och inte behandlingsbehovet som avgör straffet och därmed vårdtidens längd. Den kan variera mellan och . ger barn och unga rättigheter som de tidigare kanske inte haft. Många är självklart bra, men en del kan vara direkt destruktiva och bidra till att en ung persons kriminella leverne upprätthålls. Ett exempel på detta är att man får ha personliga statushöjande saker, mobiltelefon och tillgång till dator på ungdomshem där man är placerad genom LVU eller LSU. Detta gör att en ung person med koppling till gängkriminalitet eller annan organiserad brottslighet på ett relativt enkelt sätt skulle kunna upprätthålla den kriminella livsstilen, planera rymningar etcetera. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka så att inte potentiella brottsverktyg som exempelvis mobiltelefoner och datorer kan användas för att upprätthålla en kriminell livsstil?
fr · H8111320 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1320 Svensk filmindustris betydelse som näring av (S) till Näringsminister (S) Den statliga utredningen som tillsattes efter ett tillkännagivande av rekommenderade att skyndsamt skulle införa ett produktionsincitament som innebär att staten återbetalar av vad film- och tv-produktioner spenderar i . Samma modell har implementerats i och . I de länder där incitament införts har ökade skatteintäkter och andra samhällsekonomiska vinster överstigit kostnaderna med råge. Produktionsincitament är en näringspolitisk åtgärd och kan komma att vara viktig för att få fart på ekonomin efter pandemin. Avsaknaden av produktionsincitament i har gjort att inspelningar hamnat i andra länder. Att införa produktionsincitament skulle göra att fler internationella filmproduktioner lockas till att filma i . Det skulle också få svenska filmproduktioner att stanna kvar i stället för att förlägga hela eller delar av sin inspelning till länder som har produktionsincitament. Film- och tv-industrin är viktig för framtiden och behöver bli en del av näringspolitiken i . Den exponering som film- och tv-inspelningar medför ger en långsiktig effekt för besöksnäringen. Ett stödsystem likt norsk eller finsk modell skulle gynna den regionala tillväxten. Den nya time to die, som delvis spelats in , har ännu inte haft premiär, men man kan bara föreställa sig hur mycket det betyder för besöksnäringen. När saknar produktionsrabatter innebär det att film- och tv-bolag väljer att filma i andra länder. Till exempel sägs det att en serie som Game of Thrones valt bort . Det är inte hållbart. Det borde vara en självklarhet att nästa skulle kunna spelas in i kulturlandskapet . Jag vill därför fråga näringsminister : Avser ministern att i enlighet med gällande statsstödsregler i EU se över möjligheten att införa produktionsincitament som ett steg i att främja besöksnäringen i hela landet?
fr · H8111321 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1321 Biometanolens förutsättningar av (KD) till Statsrådet (S) I samband med att upprättade kontrollstation 2019 för reduktionsplikten presenterades en översikt över de biodrivmedel som är mest samhällsekonomiskt effektiva. Bedömningen utgår från produktionskostnaden för de olika biodrivmedlen i förhållande till den utsläppsreduktion de ger upphov till. I den här jämförelsen framstår inte etablerade lösningar som etanol, Fame och HVO som kostnadseffektiva eller med möjlighet till utökad produktion mot dagens. I stället framträder metanol och/eller DME från grot och skogsflis som det mest kostnadseffektiva. Biometanol är ett koldioxidneutralt motorbränsle med goda egenskaper som tack vare sitt höga oktantal brinner renare och effektivare i motorerna än både bensin, diesel och etanol. Inblandningspotentialen för dagens flotta bensinbilar sträcker sig till , och för flexifuel-bilar kan metanol utgöra av bränslet. Metanol är också användbart som bränsle för bränsleceller i elfordon. har goda förutsättningar för produktion av biometanol. Med en stor skogsproduktion ligger grunden för tillgänglig råvara. Förutsättningarna utifrån beskattning är emellertid starkt ogynnsamma för biometanol. Till skillnad från biogas, som med fullständig skattefrihet mottar ett produktionsstöd på per producerad kilowattimme, får biometanol som låginblandas betala energi- och koldioxidskatt motsvarande per liter. Något produktionsstöd finns inte heller att tillgå för biometanolen. Energi- och koldioxidskatten för låginblandad metanoluppgår till . Motsvarande skattesats för fossil bensin är lägre, . Regeringen avser med reduktionsplikten att minska utsläppen av växthusgaser och nå klimatmål. För att klara de här målsättningarna bör de mest effektiva och genomförbara strategierna möjliggöras och främjas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet komma till rätta med de skattemässigt negativa förutsättningar som föreligger för biometanol?
fr · H8111322 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1322 ansökningar från av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en debattartikel kan vi läsa att är flitigt på att söka EU-medel för att bygga infrastruktur. Ställt i relation till folkmängden fick danskarna nästan fem gånger mer EU-pengar att bygga väg, järnväg och hamnar för än . Detta beror på att de på nationell nivå haft ambitiösa utbyggnadsplaner och varit på tårna med att ansöka om medfinansiering. behöver både rusta upp och bygga ut infrastrukturen. I den nationella planen finns mängder med projekt som behöver finansieras, och utanför planen finns flera viktiga infrastrukturprojekt som behövs för att bygga bort flaskhalsar och knyta svensk infrastruktur till . har vi som enda fasta länk mot kontinenten. behöver fler fasta förbindelser för person- och godstrafik mot kontinenten för att inte vara sårbart. När Fehmarn Bält-förbindelsen står klar ges nya möjligheter till snabba transporter, men står inte rustat för de nya möjligheterna eftersom vi inte satsat på nya överfarter för järnväg. Genom Fehmarn Bält-förbindelsen öppnar sig helt nya möjligheter att transportera varor via järnväg till kontinenten men också en snabbare resa för dem som vill resa med tåg i stället för med flyg. TEN-T-korridoren från , via , till är en satsning som borde prioriteras och med hjälp av EU-medel kunna tidigareläggas för att få effektiva transporter till och från . Fonden för ett sammanlänkat (FSE) ger möjligheter att bygga infrastruktur för att stärka infrastrukturen mellan länder. Ser man till en ny förbindelse mellan och bör det ligga i linje med vad fonden kan ge stöd till. Samma sak gäller TEN-T-korridoren från till , som troligen skapar nya volymer på godståg till hamn. I flera fall i har EU betalat upp till en tredjedel av kostnaden för enskilda projekt, och det vore ingen dålig affär för att kunna bygga ny väg-, järnvägs- och hamninfrastruktur med 30 procents rabatt. Med anledning av ovanstående text frågar jag infrastrukturminister : Varför nyttjar inte i större grad möjligheten att söka bidrag för infrastrukturprojekt från , och avser ministern att ändra på detta?
fr · H8111323 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1323 Gripandet av av (SD) till Utrikesminister (S) När den ryske oppositionspolitikern och Kremlkritikern landade i blev han omgående arresterad och bortförd av polis. vill nu att Europeiska unionen inför nya sanktioner mot som svar på gripandet. utrikesminister gick även ut och krävde att friger Navalny. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom EU stödja krav på nya sanktioner mot , och vilka andra åtgärder tänker ministern vidta för att pressa regimen i att frige Navalnyj?
fr · H8111324 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1324 Bankers diskriminering på politisk grund av (SD) till Statsrådet (MP) I kölvattnet av techjättarnas nedsläckningar på de sociala plattformarna av konservativa politiker och röster för att hindra dessa att nå ut har bankerna börjat vidta liknande åtgärder för att stoppa oppositionella och regimkritiker från att öppna bankkonton. Vissa banker har även stängt ned konton. Detta trots, precis som i fallen med techjättarnas inskränkningar av yttrandefriheten, att personer och företag håller sig inom lagen. Bankerna använder sig av olika ursäkter, som att man vill hindra penningtvätt och att man ska ha god kundkännedom, men det är uppenbart att dessa argument i ett flertal fall är rena svepskäl för att försöka stoppa människor och företag från att bedriva opinionsbildande verksamhet. Situationen med både techjättarnas och bankernas ageranden börjar alltmer påminna om samhällen som vi brukar känna igen från totalitära och odemokratiska länder, främmande från vårt . Enligt det fjärde penningtvättsdirektivet, som fastställts av EU, ska en bank neka en privatperson eller ett företag som annars har rätt till ett konto ett sådant om banken inte kan säkerställa en tillräcklig nivå av kundkännedom för att hantera riskerna för penningtvätt på kontot. Men direktivet säger också att politisk diskriminering inte får förekomma vid prövningen av de krav som ställs på kundkännedom, och de banker som ändå diskriminerar bryter mot lagen. Trots detta har alltså svenska banker börjat neka framför allt alternativa medier att öppna eller behålla sina konton. Argumenten om penningtvätt med hänvisning till donationer, som några banker gjort, faller på sin egen orimlighet då det skulle bygga på att pengarna skulle gå tillbaka på ett eller annat sätt till den som har donerat pengarna. Men pengarna går till att finansiera medierna genom löner och utrustning. Det är uppenbart att yttrandefriheten och demokratin i nu är allvarligt utsatta från olika håll och att det pågår ett intensivt arbete för att tysta oliktänkande. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att säkra att EU:s bankdirektiv efterlevs och att bankerna inte tillåts göra politiska överväganden för att hindra kunder på politisk grund?
fr · H8111325 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1325 Snabba åtgärder vid obevakade planövergångar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Två flickor i tonåren omkom i tågolyckan som inträffade i vid en obevakad järnvägsövergång. En fruktansvärd och helt onödig olycka. På skylten bredvid övergången står det att man inte ska passera när lampan är släckt. Det är självklart att det ska vara tvärtom! Det ska vara ett blinkade ljus för att varna att tåg kommer. Det är ingen nyhet för att plankorsningar och obevakade järnvägsövergångar är farliga. Det finns cirka 3 500 obevakade plankorsningar i , där det saknas såväl bommar som ljussignaler. Även om framhåller att det inte finns resurser att åtgärda alla obevakade övergångar måste det ändå göras någonting i närtid. Vi kan inte vänta på att lösa detta. Med anledning av den nu uppmärksammade olyckan önskar jag fråga infrastrukturminister : Vad tänker ministern och regeringen vidta för omedelbara åtgärder för att förbättra säkerheten vid de obevakade plankorsningarna i väntan på att hinner investera i mer robusta lösningar?
fr · H8111326 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1326 Järnvägsövergångar som tar liv av (SD) till Infrastrukturminister (S) Nyheterna har rapporterat om en tragisk skoterolycka med dödlig utgång, där en skoter skulle passera en obevakad järnvägsövergång i . Två tonårsflickor avled och två personer överlevde, med endast lindriga skador. Obevakade järnvägsövergångar har diskuterats tidigare, och olyckor med dödlig utgång sker . arbetar för att minska antalet obevakade järnvägsövergångar, och det kommer att ta innan alla är åtgärdade och säkra. Det som var mest slående när TV4 rapporterade om olyckan med skotern i var att det fanns skyltar och ljus vid övergången – ett vitt ljus som släcktes när tåg var på väg samt en skylt som upplyste om att man inte skulle passera när ljuset var släckt. Det är bra att man har varningssignaler vid obevakade övergångar, men varför har man inte ett rött blinkande ljus i stället för ett släckt ljus när tåg kommer? Rött sken är varnande och torde vara lättare att uppmärksamma, inte minst om det kombineras med ett varnande ljud. Med anledning av den aktuella olyckan vill jag fråga infrastrukturminister : Bör inte få i uppdrag att snabbt ändra ljussättningen som finns på de obevakade järnvägsövergångarna, från ett vitt ljus som släcks när tåg nalkas till ett ljus som blinkar rött i samma situationer, gärna i kombination med någon form av ljud?
fr · H8111327 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1327 Sjuka elevers behov av undervisning av (KD) till Utbildningsminister (S) Att ha gått ut skolan med godkända betyg bedöms vara den starkaste skyddsfaktorn mot framtida utanförskap, såväl vad gäller arbetslöshet och dålig ekonomi som psykisk ohälsa och även kriminalitet. Skolan ger såväl kunskaper som behövs för ett kommande yrkesliv som redskap och bildning för livet. När barn och ungdomar är sjuka är det därför av stor betydelse att de inte släpar efter i skolan. Många unga som tillbringat perioder av sitt liv på sjukhus, ibland varvat med vård i hemmet, har beskrivit att timmarna på sjukhusskolan var den vardagliga rutin som mitt i sjukdomen fick dem att känna sig som någorlunda normala ungdomar. Ansvaret för sjukhusskolan ligger hos den kommun där sjukhuset är beläget, men lokalerna upplåts av sjukhuset. Det är inte alltid detta delade ansvarstagande fungerar optimalt. Ett annat bekymmer som nämns vid samtal med sjukhuslärare är att de kan riskera att bli förbisedda och bortglömda i fortbildningshänseende. Lokalerna är inte alltid lämpliga för undervisning av sjuka barn och ungdomar i olika åldrar. Skolinspektionen gjorde en granskning av 20 sjukhusskolor . Man konstaterade att undervisningen är flexibel och anpassas efter de enskilda elevernas förutsättningar. Skolinspektionen fann dock ett antal punkter som skulle kunna förbättras. Dit hör arbetet med att identifiera elever som vårdas vid sjukhus, så att de får ta del av sjukhusundervisningen. Särskilt tycks detta gälla vissa elever med omfattande frånvaro, som får vård vid psykiatriska mottagningar utan att vara inlagda. Skolinspektionen lyfter kommunernas skolpliktsansvar, men det tycks finnas bristande rutiner för kommunikationen mellan hemskolan och sjukhusskolan om och när en elev skulle behöva ta del av sjukhusundervisning. Skolinspektionen påpekar också att ”lokalerna har stor betydelse för hur undervisningen kan utformas. Lokalerna är inte alltid utformade eller belägna så att de stödjer och underlättar den pedagogiska verksamheten. Detta får konsekvenser för den undervisning sjukhusskolan kan erbjuda, exempelvis avseende ämnen och antal elever som kan undervisas .” Det faktum att kommunen är huvudman för undervisningen och regionen tillhandahåller lokaler kan i detta fall vålla problem. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utbildningsminister : Hur kommer ministern och regeringen att säkerställa att sjuka barn och ungdomar får tillgång till god och jämlik undervisning även med sjukhusvistelse eller långvarig behandling i öppenvård?
fr · H8111328 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1328 Pengar till av (KD) till Statsrådet (S) I statsbudgeten som regeringen presenterade fick noll (0) kronor av de cirka 50 miljoner de begärt. är en av de absolut viktigaste myndigheterna för att bekämpa brottsligheten i landet. Satsas det inte på den spelar det ingen roll hur mycket pengar som läggs på andra delar av rättsväsendet. En underfinansierad åklagarverksamhet kan bara hantera ett begränsat antal mål och blir därför en flaskhals. Därför var mycket noga med att göra rejäla tillskott på i KD-M-budgeten 2018. Det var därför mycket förvånande att se att regeringen helt underlät att tilldela nya pengar. Efter skarp kritik från en samlad opposition, åklagare, poliser och andra experter beslutade regeringen att ändra sig. meddelades det i Ekot att skulle få 50 miljoner i ökade anslag. är 2021 dock påbörjat, och inga pengar har nått myndigheten. Därför vill jag fråga statsrådet : När får sina utlovade pengar?
fr · H8111329 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1329 Landsbygdsperspektiv på strandskyddet av (SD) till Statsrådet (S) avslutades den utredning om strandskyddet som oppositionen krävt och som även var en del av JÖK:en. Strandskyddet utanför storstäderna har många landsbygdsaspekter. Landsbygdskommunerna har att ständigt konkurrera med andra delar av för att dra till sig företag och duktiga människor, men hämmas av att de inte kan dra full nytta av sin främsta tillgång, närheten till naturen. Möjligheter att bygga hus vid en strand eller att bygga en sommarstuga borde rimligen vara mycket större i dessa kommuner, men så är tyvärr inte fallet beroende på att strandskyddet är likartat i tätbefolkade och glesbefolkade delar av landet. Det förra försöket att reformera strandskyddet gjordes 2009. Det har inte lett till önskade resultat, det vill säga i första hand till förenklade möjligheter att bygga hus och stugor nära vatten i områden långt från storstadsområdena. Möjligheterna att få dispenser från strandskyddet utökades , men som Strandskyddsdelegationen visade 2015 gavs inte flest dispenser i glesbygd utan i storstadsområdena, i bjärt kontrast mot reformens intentioner. Överlag har svårigheterna att bygga nära stränder på flera sätt försvårats av länsstyrelserna efter 2009, bland annat genom lokalt utökat strandskydd och en kraftig ökning av antalet så kallade riksintressen där byggande begränsas. Det är svårt att inte se detta som ett sätt att av ensidigt intresse bevara andelen skyddade stränder trots att detta direkt motverkar reformerna . Därför är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att sätta upp tydliga mål för hur stor andel av strandlinjen, exempelvis i kilometer räknat, och hur stor del av skyddad yta, exempelvis i antal hektar, som ska frigöras för byggnation av hus och stugor vid genomförandet av en ny strandskyddspolitik?
fr · H8111330 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1330 Försenade vaccinleverenser av (M) till Socialminister (S) meddelade att de tillfälligt inte kommer att klara av att leverera det antal doser med vaccin mot covid-19 som företaget utlovat. Att vaccinleveranserna försenas är mycket allvarligt då det både försenar vaccineringen och därtill skapar osäkerhet. Därför är det bra att socialministern, tillsammans med sina kollegor från , , , och , tillskrivit och uppmanat kommissionen att avkräva en förklaring till förseningen liksom att understryka vikten av pålitliga leveranser. Pålitliga leveranser är absolut nödvändigt för att regionerna ska kunna planera vaccineringen och för att vaccinationsprogrammet ska bli framgångsrikt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Ser ministern behov av några ytterligare åtgärder, nationellt ellerpå EU-nivå, för att säkra pålitliga vaccinleveranser?
fr · H8111331 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1331 analys av Boriana (M) till Finansminister (S) , i en interpellationsdebatt om befogenheter att bistå polisen med bland annat narkotikaspårhund, sa finansminister följande: ”Vad gäller möjligheter att utföra arbete på uppdrag av har den specifika situation som Boriana hänvisar till gjort att just nu analyserar de juridiska förutsättningarna och även konsekvenserna av deras bedömning av hur lagstiftningen ser ut ”. Hon sa också: ”För mig är det givetvis viktigt att lyssna på myndighetens bedömning av situationen innan jag fattar beslut om hur vi bör gå vidare i denna fråga. Jag är därför intresserad av att höra analys.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern fått analys och om ja, vilka är ministerns slutsatser?