ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911298 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:298 beslutsstopp av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade om verkställighetsstopp för utvisningar till . införde myndigheten ett beslutsstopp för asylärenden rörande afghanska medborgare. Stoppet motiverades utifrån den osäkra utvecklingen i landet. Beslutsstoppet har kritiserats av flera jurister och asylrättsorganisationer för att det saknar rättslig grund, berövar flyktingar deras rättigheter och skapar en ohållbar och inhuman situation då människor försätts i limbo . Lagen om mottagande av asylsökande, LMA, ändrades 2016. var det enda partiet som röstade emot förändringen som innebar att de flesta med utvisningsbeslut inte längre har rätt till ekonomiskt stöd eller boende. beslutsstopp innebär därmed att asylsökande hamnar i limbo utan tillstånd att arbeta, utan rätt till ekonomiskt stöd eller annan försörjning. Enligt förvaltningslagen ska ett ärende avgöras så snabbt och enkelt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Asylärenden är komplicerade. De kräver en framåtsyftande bedömning, som till sin natur är svår att göra. har länge kritiserats för brister i sin framåtsyftande säkerhetsbedömning, en kritik som genom den senaste tidens utveckling visat sig riktig. Många avslagna asylansökningar hade med största sannolikhet beviljats om säkerhetsbedömning hållit högre nivå. Så sent som dagen innan beslutade att tillfälligt stoppa utvisningarna genomfördes en tvångsdeportation till . Det är lätt att tro att inför ett beslutsstopp när det bedömer att det kommer att behöva bevilja asyl i mycket större utsträckning . har bemött kritiken med att hänvisa till att och infört liknande stopp och att beslutet får stöd av UNHCR. Inga av dessa aktörer lyder dock under den svenska förvaltningslagen. UNHCR:s rekommendation är över och fokuserar på att stoppa utvisningarna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några generella initiativ med anledning av det som har framförts om beslutsstopp rörande afghanska medborgare?
fr · H911299 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:299 Felaktiga påståenden om vindkraftverk i av (M) till Statsrådet (S) deltog statsrådet i en interpellationsdebatt rörande elsituationen i . Statsrådet sa då följande: ”såg vi i går på SVT:s Aktuellt att , kommunalråd i , tycker att besöksnäringen i är viktigare än elförsörjning och viktigare än möjligheten att bygga ut hamn. Därför stoppar han vindkraftverk, som enligt programmet skulle motsvara av hela elkonsumtion.” Ovanstående är ett direkt felaktigt påstående. fattade ett positivt beslut om en havsbaserad vindkraftspark som har en produktionskapacitet på . Det motsvarar av den skånska elkonsumtionen, som uppgår till . sa kommunen nej till en havsbaserad vindkraftspark med en produktionskapacitet på , det vill säga av den skånska elkonsumtionen. Det är mycket anmärkningsvärt att ett statsråd på detta sätt i kammare kommer med felaktiga påståenden avseende demokratiskt fattade beslut i en av kommuner. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att revidera det felaktiga påståendet om havsbaserad vindkraft i ?
fr · H911300 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:300 handläggningstider av (M) till Finansminister (S) Svenskar i världen och medier har uppmärksammat de långa handläggningstiderna för att återvända till . En upprörd kvinna skriver i sociala medier: ”Jag är född i . Jag har vuxit upp och levt större delen av mitt liv här. Betalat skatt här. Mina föräldrar, och deras föräldrar, har fötts och levt sina liv i . flyttade jag till för att doktorera. Att flytta tillbaka till har visat sig vara betydligt svårare än att lämna. Det räckte med en ifylld blankett inskickad till skatteverket för att inte längre finnas i det svenska systemet. Jag började jobba heltid för den svenska staten igen och fick jag en tillsvidareanställning. har jag betalat en skottkärra med skatt till . Jag finns trots det fortfarande inte i det svenska systemet. När någon söker på mitt personnummer är det tomt. De frågar ofta försynt om jag har skyddad identitet. Jag kan fortfarande inte ha ett mobilabonnemang i mitt namn, utan min mobil står i mammas namn. Jag kan inte göra rotavdrag för elektrikern som jag anlitade för ett mindre jobb. Jag undrar hur mycket av mina skattepengar som går åt till att finansiera andras rotavdrag. Jag opererades i och har fortfarande inte gjort uppföljningsundersökningen för att kontrollera att inga cellförändringar har kommit tillbaka. Det besöket skulle kosta . Jag var runt upptagen med att göra lungröntgen och diverse undersökningar för min long-covid, och betalade för det som en utomeuropeisk medborgare i . sitter jag här och undrar hur mycket av mina skattepengar som används till att finansiera vårt sjukvårdsystem. Jag har spenderat otaliga timmar i telefonsamtal och argumenterat med diverse företag för att exempelvis kunna ha ett elavtal och internet hemma. Allt tack vare de absurda regler och väntetider hos skatteverket för att kunna folkbokföras i igen. Jag vet fortfarande inte hur mycket längre jag måste vänta och hur många fler skottkärror med skatt jag hinner betala innan jag har rätt till vård på samma villkor som andra svenska medborgare. Kanske hinner jag flytta härifrån . Jag gillar inte det jag har kommit tillbaka till. Missförstå mig rätt. Jag betalar gärna mycket i skatt. har (hade?) ett fantastiskt välfärdssystem som naivt tas för givet av svenskarna. Jag är privilegierad. Jag pratar svenska, har ett nätverk här och en lön över medelinkomsten. Jag vet hur byråkratin fungerar och kan navigera genom dess snåriga regelverk. Jag har förutsättningarna. Trots det sitter jag här utan tillgång till vård till ett rimligt pris och utan att existera i det svenska systemet. Trots min skottkärra med skatt .” Jag vill ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta på kort sikt för att korta handläggningstider för återvändande svenskar så att inte fler drabbas enligt exemplet ovan?
fr · H911301 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:301 Häktning i avvaktan på avtjänande av fängelsestraff av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Dömda brottslingar i kan vara ute i frihet innan de börjar avtjäna sitt fängelsestraff. Det visar en granskning som medier i har gjort, och samma signaler har kommit från rättsvårdande myndigheter. En av dessa brottslingar är en 28-årig dubbelrånare som dömdes till och sex månaders fängelse men som det tog innan han hamnade bakom lås och bom begick nya brott – gång på gång. Medier i har granskat 227 påbörjade fängelsestraff där personen har dömts till fängelse i och hovrätten från . granskning visar att bara var sjätte dömd börjar avtjäna sitt straff . Nästan hälften av alla dömda är på fri fot efter att domen har fallit. Var tionde väntar eller mer. Det gäller även grova brottslingar. En våldtäktsman gick ute i över tre och en halv månad och en mordbrännare . För en man som dömdes för grov misshandel och rån tog det att hamna bakom lås och bom. Det är naturligtvis helt otillfredsställande för allmänheten men även för polisen och de rättsvårdande myndigheterna, som har uppmärksammat den här situationen. När den dömde är ute på fri fot i avvaktan på fängelsestraffet är det inte ovanligt att personen fortsätter att begå brott – ofta utan några större påföljder alls. Jag vill ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att personer som begår allvarliga brott häktas i avvaktan på avtjänande av sitt fängelsestraff?
fr · H911302 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:302 Bilden av i av (M) till Statsrådet (S) är en viktig handelspartner för , och tyskarnas bild av kan i många fall vara avgörande när de bestämmer vilka länder de vill turista i och vilka företag de vill göra affärer med. Det svenska gängvåldet uppmärksammas i största tidning . TV4-nyheterna rapporterar att Bild bland annat skriver att är farligaste land och att tidningen hänvisar till en Brårapport från . Rapporten handlar om antalet människor som dör i skjutvapenvåld, och där går utvecklingen i och åt helt olika håll. Nästan så många invånare i dör av skjutningar än i resten av EU. Tittar man på särskilda åldersgrupper är skillnaden ännu större jämfört med snittet i EU. Bland 20–29-åringar dör 18 personer per 1 miljon invånare i skjutningar i . Näst högst tal har med 6 döda per 1 miljon invånare. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet och regeringen att agera för att det kraftigt ökade gängvåldet i inte ska skada svenska företags möjligheter att göra affärer i ?
fr · H911303 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:303 Uppföljning av tillkännagivande om PCR-test av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade att en utlänning tvångsvis ska kunna testas, för exempelvis covid-19, för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. uppmanade också regeringen att återkomma med nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Det har visserligen inte förflutit så sedan ovan nämnda tillkännagivanden beslutades av , men ändå tillräckligt med tid för att en tidsplan för arbetet bör finnas – inte minst då det brådskar att få relevant lagstiftning på plats. Det är orimligt att personer med utvisningsbeslut ska kunna skjuta upp sin utvisning genom vägran att genomföra ett coronatest. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att få lagstiftningen på plats, och hur ser tidsplanen för det fortsatta arbetet ut?
fr · H911304 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:304 Förutsättningarna för svensk spelindustri av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Dataspelsbranschens senaste index för visar att ett trettiotal svenska spelföretag sökt sig utomlands för att nå en större arbetsmarknad, och denna trend ökar enligt Dataspelsbranschen. En av orsakerna är att utbildningsplatserna är för få, och det kan påverka den inhemska spelindustrins status. ”Risken är att vi inte klarar av att behålla vår internationella position”, säger , talesperson för Dataspelsbranschen. Efterfrågan på arbetskraft är stor, och många vill utbilda sig, men utbildningssystemet har inte hängt med, och söker sig allt fler utomlands. För att den svenska dataspelsbranschen, som har intäkter på nästan 35 miljarder och därmed är större än exempelvis svensk lastbilsexport, ska överleva måste utbildningen prioriteras och följa med i utvecklingen. Med anledning av det ovanstående önskar jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera, utifrån ett kulturpolitiskt perspektiv, för att hantera detta behov av satsningar på svensk spelutveckling samt motverka att industrin flyttar utomlands?
fr · H911305 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:305 Utbildningsplatser för svensk spelindustri av (SD) till Utbildningsminister (S) Dataspelsbranschens senaste index för visar att ett trettiotal svenska spelföretag sökt sig utomlands för att nå en större arbetsmarknad, och denna trend ökar, enligt Dataspelsbranschen. En av orsakerna är att utbildningsplatserna är för få, och det kan påverka den inhemska spelindustrins status. ”Risken är att vi inte klarar av att behålla vår internationella position.” (Per Strömbäck, talesperson för Dataspelsbranschen) Efterfrågan på arbetskraft är stor, och många vill utbilda sig, men utbildningssystemet har inte hängt med, och söker sig allt fler utomlands. För att svensk dataspelsbransch, som har intäkter på nästan 35 miljarder och därmed är större än exempelvis svensk lastbilsexport, ska behålla sin ställning måste utbildningen prioriteras och följa med i utvecklingen. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att agera för att möta denna kraftiga efterfrågan på utbildning inom spelutveckling samt motverka att industrin flyttar utomlands?
fr · H911306 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:306 Stängningen av Römosseskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) rapporterar flera medier att Skolinspektionen äntligen stoppar den kraftigt kritiserade Römosseskolan i . Beslutet omfattar tre skolor, alla med muslimsk inriktning. Som motivering uppges bland annat att ”[…]verksamheten är rörig. Ägarförhållandena är diffusa och ekonomiska oegentligheter har förekommit, bland annat har pengar från skolan gått till politisk verksamhet och aktivism i .” () kom de första rapporterna om allvarlig kritik mot Römosseskolans verksamhet. Dessa hänvisade till missförhållanden som uppmärksammats av Skolinspektionen . Sammanfattningsvis kan konstateras att det tagit innan verksamheten stoppats. De elever som gick i första klass när den första kritiken uppdagades är studenter och har genomgått såväl låg- som mellan- och högstadiet i Römosseskolans verksamhet. Vidare innebär stängningen att närmare 600 elever nu står i akut behov av omplacering i . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utbildningsminister : Varför har det behövt ta hela att agera trots dessa uppenbara och återkommande brister, och anser ministern med facit i hand att hon kunde ha agerat annorlunda?
fr · H911307 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:307 Nätmobbning bland unga barn av (SD) till Utbildningsminister (S) Mobbning och kränkningar via nätet, sociala medier och andra digitala kanaler drabbar allt yngre barn. Rapporter talar om allvarliga incidenter redan i lågstadiet. Mobiltelefonen används tyvärr för att skriva nedsättande, fota varandra i prekära situationer och att begå rena kränkningar. Ett fenomen som minskar vid mobilförbud och dessutom är en mycket viktig aspekt i när den psykiska ohälsan ökar för våra barn och elever. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att motverka digital mobbning och digitala kränkningar i skolan, och kommer regeringen att driva frågan om en mobilfri skola?
fr · H911308 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:308 Den svenska gamingboomen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den svenska dataspelsindustrin ökade rejält och ökade intäkterna till . Den svenska spelbranschen är därmed betydligt större än exempelvis exporten av lastbilar. ”Få branscher i har gått från 1 till 35 miljarder .” (Per Strömbäck, talesperson för Dataspelsbranschen, 2021). E-sporten har satt på kartan och bidrar med allt från arbetstillfällen till skatteintäkter men betraktas trots detta inte som en formell kulturform, till skillnad från exempelvis film och musik. När e-sporten inte erkänns som en officiell idrott och kulturform innebär detta ett stort antal problem och utmaningar, vilket riskerar att leda till att tappar sin ledande position på området. Vi har i inte bara en motsvarighet till inom e-sport utan ett flertal. Detta har delvis även att göra med vår väl utbyggda infrastruktur inom bredband och fiber. I andra delar av världen är tillgången till snabbt bredband sämre, och tack vare förutsättningarna här är ett av de absolut största länderna i världen inom e-sport och producerar en stor andel elitspelare till flera av de största spelen. Genom att klassa e-sport som en officiell sport som även inkluderas i kulturbegreppet kommer många av de hinder som föreligger att lösa sig per automatik. Bidrag kan då sökas av lokala e-sportföreningar för att de ska kunna bedriva sin verksamhet på samma villkor som den lokala schackklubben. Spel och dobbel inom e-sport skulle kontrolleras i samma utsträckning som spel på fotboll och hockey, stora svenska e-sportevent kan lättare ta emot utländska tävlande som inte blir beroende av ett turist- eller arbetsvisum för att kunna delta och så vidare. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att omvärdera sitt tidigare ställningstagande att inte inkludera e-sport i kulturbegreppet eller erkänna e-sport som en officiell sport?
fr · H911309 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:309 Åldersgränsen för hälsoundersökning med mammografi av (L) till Socialminister (S) Den studie som låg som grund till att svenska kvinnor inom åldersspannet 40–74 erbjuds hälsoundersökning med mammografi omfattade inte just den gruppen kvinnor för att bröstcancer slutar att uppträda bland kvinnor . Av och till inkommer rapporter om att det finns kvinnor som trott att de varit på säkra sidan av att inte drabbas av bröstcancer efter fyllda men som tyvärr drabbats upp . (Smer) lyfte frågan om en höjning av åldersgränsen för mammografi för . Smer ansåg att det borde gå att extrapolera värdet av den aktuella hälsoundersökningen med mammografi till att gälla också kvinnor som är 75-plus. Dessvärre föranledde det ingen åtgärd. tycks ingen ändring vara på väg, trots att antalet bröstcancerfall bland kvinnor i åldersgruppen 75–85-plus ökat från 1 535 fall till 2 375 fall . Även om andelen årsrika 75-plus ökat borde ökningen av antalet bröstcancerfall inom åldersgruppen 75–85-plus sända en signal om att bröstcancer kan uppkomma även hos personer . Av den anledningen borde nuvarande åldersgräns för mammografi utvärderas i syfte att säkerställa en tidig upptäckt av bröstcancerfall även för kvinnor , eftersom det kan bidra till mer framgångsrik behandling. Min fråga till socialminister är mot bakgrund av ovanstående: Vad avser ministern och regeringen att göra för att tidig upptäckt av bröstcancer genom mammografi också ska kunna erbjudas årsrika kvinnor som passerat sin 75-årsdag?
fr · H911310 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:310 Behovet av nya äldreboenden av (L) till Socialminister (S) Olika kartläggningar av behovet av äldreboenden (särskilda boenden) visar tydligt att vi har en brist. Med nuvarande byggnadstakt kommer bristen att förvärras eftersom vi framför oss har en ordentlig ökning av andelen personer i vårt samhälle. Det finns beräkningar som uppger att måste det skapas två nya äldreboenden för att möta behovet av platser. Tas det dessutom hänsyn till att en del av de äldreboenden vi har behöver avvecklas på grund av kvalitetsbrister behövs det tre nya äldreboenden . Ska vi klara den kommande ökade efterfrågan av äldreboendeplatser måste såväl kommuner som privata utförare stödjas och stimuleras till nyproduktion av äldreboenden. Dessutom behövs fler trygghetsboenden, som genom den stimulans i boendet de kan erbjuda kan minska behovet av äldreboenden. Min fråga till socialminister är mot bakgrund av ovanstående: Vad avser ministern och regeringen att göra för att stödja och stimulera såväl kommuner som privata utförare till nyproduktion av äldreboenden och trygghetsboenden?
fr · H911311 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:311 Husdjur i äldreomsorgen av (L) till Socialminister (S) har rapporter publicerats om värdet av katter och hundar inom äldreboenden. En del äldreboenden har därför gjort det möjligt att hundar och katter kan få vistas i boendena för att berika vardagen för de boende. har givit ut vägledning för hund i boendena, däremot inte för katt. De båda djurslagen skiljer sig åt genom att katt är mindre resurskrävande än hund. Under besöksförbudet i samband med pandemin har det visat sig att närvaro av katt betytt mycket för boende som inte kunnat få besök av sina närmaste. En boende sa: ”När jag inte får krama min maka får jag åtminstone krama en katt.” finns det vittnesmål från boenden som uppger att de inte vågar ha katt eftersom det inte finns några riktlinjer om vad som behöver tas i beaktande. Min fråga till socialminister mot bakgrund av ovanstående är: Avser ministern och regeringen att utvärdera värdet av att få ha katt inom äldreboenden samt om det behövs riktlinjer även för katt?
fr · H911312 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:312 Starkare polisiär samverkan med av (L) till Statsrådet (S) och har en omfattande samverkan i polisiära frågor, vilket är till stor nytta för bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet i båda länderna. Samarbetet hade kunnat fördjupas ytterligare om även varit medlem i EU, men även finns väl etablerade strukturer för samverkan på bilateral nivå. Ett exempel är den lagstiftning som infördes med anledning av avtal med om samarbete mellan särskilda insatsgrupper i krissituationer. Det är möjligt för den svenska polisen att ta emot bistånd från norska särskilda insatsgrupper. Biståndet ska lämnas till en svensk särskild insatsgrupp och kan bestå av utrustning, expertis eller genomförandet av operationer där norska tjänstemän agerar i en stödfunktion. Vid operationer av det senare slaget ska norska tjänstemän få ges polisiära befogenheter i . Ett annat konkret exempel är den gemensamma norsk-svenska polisstation som är på väg att uppföras vid vid i . Stationen blir unik i sitt slag och kommer att göra det möjligt att tillsammans jobba vidare operativt, med en lokal problembild. Tanken är att både operativ personal och utredare ska samarbeta inne på stationen. Det finns all anledning att ytterligare fördjupa det polisiära och brottsbekämpande samarbetet med . Banden mellan våra länder är mycket starka, och vi delar ansvaret för en landgräns som är . En omständighet som det inte går att blunda för är också att har en betydande övertalighet bland poliser, som polisbristen är skriande i . Den nu pågående utbyggnaden är inte tillräcklig, utan bör nå upp till det europeiska snittet för polistäthet. Det finns all anledning att arbeta för att ytterligare fördjupa det polisiära samarbetet med på ett sätt som skapar mervärde för båda länderna och även bidrar till att dämpa effekterna av den stora polisbristen i . Kravet om svenskt medborgarskap för att få anställning som polis i ska inte ändras. Eftersom det för nordiska medborgare bara krävs hemvist i för att kunna ansöka om svenskt medborgarskap kan det dock inte uteslutas att det skulle kunna vara aktuellt att i viss utsträckning överväga skräddarsydda kompletterande utbildningar för norska poliser som skulle kunna vara intresserade av att söka sig en framtid i samma yrke i . Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att ytterligare förstärka det polisiära samarbetet med och även att underlätta för utbildade norska poliser att finna en framtid i samma yrke i ?