ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111332 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1332 Regional exportstatistik av (S) till Statsrådet (S) Mellansvenska Handelskammaren har släppt en rapport som visar att exportvärde kan ha underskattats i den officiella statistiken från SCB. Metoden som SCB använder förskjuter alltför stora delar från verklig produktionsplats till juridisk hemvist för bolaget till storstadsområdena på grund av att den använder sig av bolagets huvudsäte när den redovisar bolagets bidrag till exportvärdet. Stora delar av exportvärde flyttas då till andra län eftersom några av de största exportörerna har sina huvudkontor i andra län. Det samlade exportvärdet som framkommit för för de identifierade företagen i rapporten uppgår till , vilket i sin tur betyder att dagens metod från SCB enbart påvisar av det verkliga exportvärdet ifrån länet. Det är viktigt att det statliga beslutsunderlaget är korrekt och ger en rättvisande bild av hela landet. är ett stort export- och industrilän med stolta traditioner. Det är allvarligt om underlagen från SCB bara fångar upp drygt hälften av det bidrag som våra industrier ger till tillväxten. Det kan ju till exempel innebära att värdet av en investering i infrastruktur i underskattas och att regeringen och därför väljer att prioritera en investering i en annan del av landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att försäkra sig om att de underlag myndigheterna lämnar ger en korrekt bild av alla landsändars bidrag till tillväxten?
fr · H8111333 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1333 Arbetskraftsinvandring av personliga assistenter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) SVT har granskat assistensbranschen och bland annat lyft fram fusk med arbetskraftsinvandring av personliga assistenter. Chefen för säger bland annat följande i ett inslag: ”Vi har sett skenanställningar, vi har sett att man knyter till sig brukare med vårdbehov från utlandet och vi har sett utnyttjande av arbetskraft. (…) Det är en hög avslagsfrekvens jämfört med andra branscher. När det finns stora pengar att tjäna kan det locka till sig oseriösa aktörer tyvärr. Konsekvenserna kan bli allvarliga, det är en bransch där det handlar om statliga medel som ska gå till personer med stora behov.” Nationellt underrättelsecentrum, där bland annat polisen ingår, har i ett annat sammanhang larmat om att arbetskraftsinvandring av personliga assistenter är föremål för avancerade upplägg kopplat till organiserad brottslighet. har motionerat om att helt stoppa arbetskraftsinvandringen till . De entydiga rapporterna om fusk och missbruk kopplat till arbetskraftsinvandring av personliga assistenter talar sitt tydliga språk. Människor, såväl brukare som arbetstagare, utnyttjas på ett cyniskt sätt av kriminella nätverk och gäng. Det kan inte få fortsätta på detta sätt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att stoppa arbetskraftsinvandringen av personliga assistenter, och när kan en lagstiftning i så fall vara på plats?
fr · H8111334 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1334 Drograttfylleribrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt statistik från Brå handlades nära 27 000 rattfylleribrott, varav 15 100 enbart gällde narkotika – en liten ökning jämfört med . Att köra bil eller något annat fordon med droger i kroppen är att gravt utsätta andra för stora risker i trafiken. Drogerna i samhället ökar, men lagstiftningen hänger inte med. Antalet omkomna i drogrelaterade olyckor ökar . På bara har de skördat dubbelt så många liv på vägarna. Enligt polisen är det ofta upprepade brott av samma personer. Det finns stora svårigheter att avgöra vilken påverkansgrad en drogpåverkad förare har, till skillnad från alkoholpåverkan, där promillehalten avgör. Polisen har inget instrument som mäter eller kontrollerar droger. De som ertappas i en rutinkontroll blir i princip endast dömda för brott av normalgraden. Att inte kunna avgöra hur påverkad en person är kan alltså medföra att vederbörande behandlas mer förmånligt. Detta är helt oacceptabelt. De knarkande bilförarna blir fler och fler, och mörkertalet är troligen stort. Lagstiftningen har inte hängt med i denna utveckling. Det krävs misstanke om grovt brott för att polisen ska ta med föraren för blodprov. I flera andra länder används drogmätare av polisen ute i trafiken, men detta görs ej i . Dessutom är straffsatserna vid upprepade brott med drograttfylleri så låga att förarna upprepat kan köra drogpåverkade och även orsaka trafikolyckor, utan att fängelse utdöms. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att lagen ska ses över och arbetet mot drograttfylleri intensifieras?
fr · H8111335 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1335 Konflikten i av (SD) till Utrikesminister (S) I pågår en väpnad konflikt med rysk inblandning, och ockuperas av . Trots internationella försök har ännu ingen lösning kunnat nås. övertog ordförandeskapet i . Den 18–gjorde utrikesminister sin första resa i egenskap av ordförande i och besökte då . I ett Twitterinlägg skrev utrikesministern att ”krisen i och runt fortsätter att vara olöst och är högt upp på vår agenda. Vi vill arbeta för en fredlig upplösning, inte minst för att lindra situationen för civila som lever i konfliktpåverkade områden.” Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har det svenska ordförandeskapet en strategi för att lösa den mångåriga konflikten i , och på vilket sätt arbetar ministern i sitt uppdrag som ordförande i för att lösa konflikten?
fr · H8111336 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1336 bedömning av sjuka med utmattningssyndrom av (M) till Statsrådet (S) Psykisk sjukdom ökar i vårt samhälle, och många drabbas av så svåra problem att de inte kan arbeta. Men vittnesmål från många sjuka med utmattningssyndrom visar att de inte accepteras som sjuka av i den utsträckning som en aktiv rehabilitering kräver. Det akuta insjuknandet innebär allvarliga stadier av psykisk och fysisk utmattning, med en avancerad symtombild. Den akuta fasen avklingar vanligen för att ersättas av en återhämtningsfas, som kan pågå med kvardröjande symtom och uttalad stressintolerans. Rehabiliteringen innefattar livsstilsförändring, stresshantering och gradvis återgång i normaliserad livsföring. En stegvis återgång i arbete behövs, och att direkt återgå i fullt arbete är oftast kontraproduktivt. Beskrivning av symtom, behandling och rehabilitering samt vägledning om sjukskrivning vid olika situationer finns att läsa på hemsida, där det bland står följande: ”Vid utmattningssyndrom i den akuta fasen kan patienten sjukskrivas på heltid eller partiellt upp . Partiell sjukskrivning vid återgång i arbete efter heltidssjukskrivning. Vid utmattningssyndrom med kvarstående kognitiva svårigheter, kan patienten sjukskrivas på heltid upp till . Partiell sjukskrivning vid återgång i arbete.” Trots detta avslås väldigt mångas sjukskrivning direkt , och krav på återgång till eget arbete eller att söka annat arbete kommer från . Detta trots att pågående rehabilitering finns; men bedömningen kan också skifta mellan olika handläggare. Detta gör att många tar tjänstledigt från sitt jobb eller blir uppsagda på grund av ogiltig frånvaro då de inte kan återgå till arbetet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att följer de riktlinjer som finns och att rättssäkerhet råder vid bedömning av arbetsförmågan vid psykiska utmattningsdiagnoser?
fr · H8111337 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1337 Internetfriheten i av (M) till Utrikesminister (S) De av påtvingade drakoniska säkerhetslagarna i har redan slagit hårt mot demokratirörelsen och fördömts av den fria världen. I närtid har det väckt stor uppmärksamhet och förstämning då över 50 demokratiaktivister greps i en samlad räd utförd av över 1 000 poliser och säkerhetstrupper. utmanas nu också internetfriheten. rapporteras att en internetleverantör blockerat en hemsida till följd av en polisorder. Det är första gången en sida tas ned med anledning av säkerhetslagen. Nätets frihet är något som brukar utgöra en hörnsten i svensk utrikespolitik. Min fråga till utrikesminister är: Hur avser ministern och regeringen att adressera frågorna om hotet mot internetfriheten i som kan iakttas som konsekvens av de drakoniska säkerhetslagarna?
fr · H8111338 · 2021-01-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1338 Fler poliser i hela landet av (M) till Statsrådet (S) Att det finns ett uttalat mål om fler poliser är bra, för det behövs verkligen. är det så att om inte mål och medel går hand i hand är det svårt att uppnå målen. Att det finns fler platser på polisutbildningen är bra, men om platserna inte fylls som utflödet av poliser som lämnar yrket är stort blir tillväxten låg och i vissa fall negativ. Lokalpolisområde , som omfattar kommunerna , redovisar färre poliser i tjänst årsskiftet 2020/21 än motsvarande 2019/20. Det är mycket allvarligt och negativt för medborgarna och näringslivet. Hur många färre poliser det har blivit är inte känt, då inte vill gå ut med de siffrorna. Det kan jag förstå, men jag kan inte acceptera att det blir färre poliser. Det behövs göra mer för att vända den utvecklingen. har föreslagit en mängd åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt för att locka fler att söka sig till yrket men också för att få fler att söka sig tillbaka. En betald och reformerad polisutbildning och en lönesatsning med är två exempel som skulle bidra till att göra polisyrket mer attraktivt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet är anledningen till att det blir färre poliser i , och vad avser statsrådet att göra för att vända denna negativa utveckling?
fr · H8111339 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1339 Utlämning av svensk medborgare till av (M) till Utrikesminister (S) Det i och kinesiska myndigheter uppvisar mer och mer aggressiva strategier och påtryckningar i sin strävan efter ökat globalt inflytande och makt. Det visar sig extra tydligt genom att de inte längre tvekar att arrestera och fängsla även utländska medborgare som opponerar sig mot det , eller som mer eller mindre öppet visar sitt stöd för rörelser, medier eller organisationer som klassats som fiender av det . Kidnappningen och fängslandet av svenska medborgaren är ett tydligt exempel på vad är beredda att göra. borde göra allt vi kan, tillsammans med EU och , för att visa att våra medborgare inte är möjliga spelpjäser i maktspel. Allt annat är orimligt om man begrundar konsekvenserna. Ännu en svensk medborgare, , riskerar nu att utlämnas till . Han sitter fängslad i , arresterad på genomresa från till , efter att ha varit rödlistad av för ekonomisk brottslighet. Att anklaga människor för ekonomisk brottslighet är en vanlig förevändning av kinesiska myndigheter för att fängsla meningsmotståndare. När rödlistningen av Li Zhihui utfärdades var ordförande den kinesiske tjänstemannen , tillika partimedlem av kommunistiska parti, KKP. Detta skapar många frågor om och kontrollorganisationen runt . Den svenska ambassaden i har känt till fallet men har till synes inte reagerat, vilket betyder att har kännedom om fallet. Enligt Li Zhihui kommer han att bli mördad av KKP om han utvisas till . Det är nu upp till polska domstolar att besluta om utvisningen och eventuell utlämning. I har avslagit liknande utlämningskrav från . Av allt att döma utövar och UD just nu i bästa fall tyst diplomati för att se till att inget brott sker i detta fall; gott så. Men fallet brådskar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stoppa utlämningen av den svenske medborgaren till ?
fr · H8111340 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1340 Stranderosionen i och av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) Kusten i och är den som är mest utsatt i landet för effekter av stigande hav. Framöver väntar ännu större utmaningar i ett förändrat klimat med extrema väderförhållanden. Stränder, värdefull natur, människors bostäder och viktiga samhällsfunktioner riskerar att påverkas av översvämning och erosion. Länsstyrelserna i och , () och geologiska undersökning (SGU) har bildat Regional kustsamverkan i /för att i dialog med kustkommunerna i och stärka statens möjlighet att hantera en stigande havsnivå. Regeringen har tagit fram ett klimatpolitiskt ramverk med de kanske mest ambitiösa klimatmålen i hela världen. Detta viktiga arbete har sin inriktning på kartläggning, analys, sårbarhet, kunskapshöjning och forskning, vilket ger de nödvändiga underlag som behövs i kommunerna. Genom dessa mer omfattande kunskapsunderlag kan ansökningarna om strandfodring, det vill säga konstgjord återställning av eroderad havsstrand, underlättas. I och har särskilt utsatta kustområden kartlagts. Det handlar bland annat om vid , vissa delar av , , och samt Klitterhusstranden vid och dessutom en bit kring vid . Enligt klimatanalys för län omtalas att extremvattenståndet (återkomsttid) kommer att uppgå över nuvarande havsyta vid norra delen av . Detta är en höjning med cirka en meter jämfört med nutida extremvattenstånd. I anges att bebyggelse ska planeras efter markens beskaffenhet och människors säkerhet och hälsa. Vad som är ett faktum är dock befintlig bebyggelse, som i många fall har funnits på platsen . Samverkan och samarbete mellan kommuner, länsstyrelser och andra statliga myndigheter samt regioner är av stor vikt för en hållbar utveckling i de utsatta områdena. För berörda kommuner handlar det om resurser och ekonomiska åtaganden för att säkerställa områdenas beskaffenhet för generationer framåt varför samarbete och stöd ur nationellt perspektiv är en viktig förutsättning för en långsiktigt hållbar utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka initiativ avser ministern ta för att säkerställa ett långsiktigt hållbart arbete för att motverka stranderosionens effekter?
fr · H8111341 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1341 Hjälp av Försvarsmakten vid massvaccinering av (SD) till Socialminister (S) Massvaccineringen för att bekämpa covid-19-pandemin pågår för fullt och är en stor utmaning för det svenska samhället. Vården arbetar för högtryck för att kunna klara av vaccineringen. Men är man högt belastad av att ta hand om människor som behöver vård. Sedan pandemins utbrott har det inte funnits en enda möjlighet för vårdpersonal att hämta andan och vila. Under den första smittovågen var Försvarsmakten behjälplig till civilsamhället och bidrog med fältsjukhus, flygtransporter, transporter av prover, militära ambulanser och skyddsutrustning. flaggar Försvarsmakten på många håll i landet att man vill hjälpa till med massvaccineringen och kan agera snabbt. Dock har man inte fått många förfrågningar från regionerna – om ens någon. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att låta Försvarsmakten bistå regionerna med massvaccineringen?
fr · H8111342 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1342 En ny nationell säkerhetsstrategi av (M) till Statsminister (S) presenterades, påtagligt försenad i förhållande till tidigare gjorda utfästelser, en så kallad nationell säkerhetsstrategi. Det gjordes i samband med i . Bakom arbetet stod dåvarande statssekreterare på Statsrådsberedningen. Tanken om en nationell säkerhetsstrategi kan sägas vara god under förutsättning att den verkligen blir ett fungerande styrdokument. Det handlar om att göra prioriteringar men också att visa på vilka medel som ställs till förfogande i förhållande till målen. Dokumentet saknade också all form av förankring med och dess utskott. Notabelt är också att det efter mycket sällan hänvisats till den nationella säkerhetsstrategin – varken under de skogsbränder som rasade, under rådande pandemi eller i Försvarsberedningens arbete inför framtagandet av ett nytt försvarsbeslut. Tiden kan vara inne för en ny nationell säkerhetsstrategi och med den ett annat mer gediget förankringsarbete. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Hur ser processen ut för framtagandet av en nationell säkerhetsstrategi att ersätta den som lanserades ?
fr · H8111343 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1343 utmed kusten av (M) till Infrastrukturminister (S) I en gemensam debattartikel i skriver företrädare för alla riksdagspartier och handelskamrarna norr om : ”utveckling begränsas av undermålig järnväg i norra . Dagens enkelspår mellan och och avsaknaden av järnväg mellan och stryper utvecklingen. behöver en ny modern järnväg för snabbare, tyngre och längre tåg. För skulle vi – 2035 kunna få modern järnväg hela vägen mellan och . I ett underlag till regeringen konstaterar att pengarna bara räcker till att lappa och laga, inte att bygga klart redan påbörjade sträckor. Detta drabbar hårt och påverkar utvecklingen i hela landet. längsta flaskhals, mellan och , skulle inte byggas bort och pengarna skulle bara räcka till halva Norrbotniabanan. , som stod klar , har betytt enormt mycket för utvecklingen. Byggstarten av Norrbotniabanan är också en viktig milstolpe, liksom de beslutade och pågående satsningarna i noderna och – men så länge resterande sträckor mellan och inte åtgärdas och Norrbotniabanan lämnas halvklar kommer systemeffekterna av redan gjorda investeringar att utebli. Det gods som skulle kunna transporteras via järnväg hela vägen från och söderut längs kusten kommer fortsätta att gå på lastbil genom hela . Industrin investerar mer än i nya anläggningar och ny teknik i norra . Det är investeringar för jobb, tillväxt, exportintäkter och ökad hållbarhet. Industrin i vår region ligger i framkant i klimatomställningen; skogsindustrin levererar innovativa biobaserade lösningar och stål- och tillverkningsindustrin är världsledande i att minska utsläppen. Behovet av specialkompetens är en avgörande fråga för många företag. Förbättrade pendlingsmöjligheter och kortare restider tack vare tåg som går i /h är en förutsättning för näringslivets expansion. Godstransporterna kommer enligt centrala prognoser att öka till 2040. kommer personresorna att öka och befolkningsmängden . Trots att trafikprognoser pekar på kraftiga ökningar kommer myndigheten till slutsatsen att inga nya investeringar ska göras i infrastrukturen, som har beslutat att ska bli världens första klimatneutrala välfärdsland . Denna ekvation går inte ihop. Att få en modern kustjärnväg som binder samman söderut skulle kosta , utöver det som ligger i nuvarande plan. Att färdigställa Norrbotniabanan hela vägen till skulle kosta ytterligare 23 miljarder. Eftersom sträckan är utpekad som stomnät finns dessutom möjligheter till medfinansiering från EU.” Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att säkerställa en väl fungerande järnväg norr om ?
fr · H8111344 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1344 Tidpunkt för beslut om slutförvar av kärnavfall av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har använt kärnkraft , till stor nytta för klimatet och tryggheten. som kärnkraften har levererat elenergi till kunder har pengar avsatts till en kärnavfallsfond för att finansiera ett framtida slutförvar av avfall. har ett slutförvar arbetats fram inom ramen för Svensk Kärnbränslehantering (SKB). Processen har rört en genomgång av lämpliga platser för förvaret, lokalt engagemang, lämpliga tekniska lösningar med mera. har också frågan kommit till avgörande i domstol och i den tänkta kommunen . Domstolen sa i sitt yttrande ja till de flesta frågor, såsom plats och vald metod, men väckte vissa tekniska frågor som senare har besvarats av SKB till regeringen. fattade dessutom beslut i den så kallade vetofrågan och gav då sitt godkännande för ett slutförvar i kommunen. Allt sammantaget gör detta att frågan nu ligger helt färdig för ett beslut av regeringen. Det finns inga kvarvarande delar, utan regeringen kan omgående fatta ett beslut om att kunna gå vidare och senare bygga ett slutförvar i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : När avser ministern att fatta beslut om frågan om slutförvar av kärnavfall?
fr · H8111345 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1345 om det finanspolitiska ramverket av (SD) till Finansminister (S) I en rapport (RiR 2020:29 Det finanspolitiska ramverket – Regeringens tillämpning 2020) pekar på att regeringen inte till fullo följer det finanspolitiska ramverkets alla delar. Man skriver följande: ”Regeringen följer i huvudsak ramverket för finanspolitiken. Men att kraftigt höja taket för statens utgifter strider enligt bedömning mot det finanspolitiska ramverket. Dessutom följer inte regeringen budgetlagen genom att inte redovisa hur överskottsmålet ska nås.” Mot bakgrund av pandemins ekonomiska följdverkningar är avvikelser naturligtvis acceptabla, dock så saknas en tydlig strategi som visar hur man avser att uppnå överskottsmålet efter krisens slut. Om det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet är regeringen enligt 2 kap. 1 a §, budgetlagen (2011:203), skyldig att redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Av denna anledning vill jag fråga finansminister följande: När kommer ministern att redogöra för hur och när regeringen ska återgå till överskottsmålet?
fr · H8111346 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1346 UNRWA:s möjlighet att fortsätta arbetet för palestinska flyktingar av (S) till Utrikesminister (S) UNRWA, FN:s särskilda organ för stöd till palestinska flyktingar, har under dryga gjort stora humanitära insatser för de människor som stått under dess beskydd. Dess program, inte minst för sjuk- och hälsovård, barns skolgång och akut nödhjälp, har varit en livlina för de svårt trängda flyktingarna. UNRWA har därmed varit en betydande kraft för att dämpa den desperation som annars skulle blivit bränsle för ännu svårare motsättningar i regionen. När strategin för det svenska stödet till UNRWA förnyades framhöll regeringen: ”Organisationen är en viktig partner för regeringen för att uppnå målen inom det humanitära biståndet att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet. Men också för att stå upp för palestiniernas rättigheter och bidra till stabilitet i .” har UNRWA:s viktiga arbete underminerats svårt av andra krafter. Den amerikanska hållningen till organisationen genomgick en dramatisk omsvängning under president . som varit den absolut största bidragsgivaren inställde efter hand allt stöd och inledde påtryckningar mot andra regeringar att följa efter. I detta hade den amerikanske presidenten fullt stöd av premiärminister . Bägge drev nu en kampanj för att UNRWA skulle upplösas. Att denna hade en viktig humanitär roll och faktiskt bidragit till att dämpa motsättningar i en svårt konfliktbelägen region värdesattes nu inte längre. Ett argument blev i stället att organisationens existens var en oönskad påminnelse om en avlägsen historia och ett bidrag till att hindra försöken att få flyktingarna själva och deras nuvarande värdländer att acceptera att dessa palestinier skulle inlemmas i de länder där de nu befann sig (hållningen till palestinierna i och på har förstås härvidlag varit ett särskilt kapitel). Denna bojkottaktion mot UNRWA bidrog till att några andra regeringar gav extra bidrag eller (som ) överförde utlovat bidrag . Kvar står dock att UNRWA drabbats av en mycket svår kris som bland annat lett till beskärningar i programmen. Den palestinska personalstyrkan har reducerats och löner har inte kunnat betalas . Däremot har organisationens mandat förlängts med överväldigande majoritet i generalförsamlingen. FN-resolutioner om rättigheterna för de palestinska flyktingarna ligger fast. UNRWA skapades 1949 och var ursprungligen tänkt som ett tillfälligt stödorgan tills flyktingarna kunde återvända till sina hem. Men de palestinska flyktingarna har år förvägrats sina rättigheter, och det grundläggande problemet finns kvar . Inget tyder på att verklig fred kan etableras i och utan en lösning av flyktingfrågan. Fram till en sådan uppgörelse behövs UNRWA. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilken är ministerns reaktion på den pågående krisen för UNRWA, och vad kan göras för att förhindra försöken att lägga ned UNRWA utan att flyktingfrågan fått en rättvis lösning i linje med gällande FN-resolutioner?