ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123038 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3038 av (M) Utredning om orsakerna till det dödliga skjutvapenvåldet i har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning som ska ta reda på varför har en dramatisk ökning av dödsskjutningar jämfört med övriga . Att bekämpa kriminella nätverk och vända utvecklingen av det dödliga skjutvapenvåldet är en av regeringens främsta prioriteringar. Ett intensivt arbete pågår med att genomföra regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten och flera viktiga lagar har redan trätt i kraft och kan tillämpas av rättsväsendet. Kraftsamlingen mot grov brottslighet har bland annat bidragit till att vi har 1 000 fler frihetsberövade jämfört . – minskade också antalet skjutningar från 142 till 109 jämfört med . redovisas flera angelägna utredningar som utgör underlag för fortsatt lagstiftningsarbete inom . Det handlar bland annat om som överväger en rad straffrättsliga åtgärder mot brott i kriminella nätverk. Regeringen har i vårändringsbudgeten också föreslagit till , Brå, för att sprida strategin bakom Sluta skjut som har prövats i och som visat lovande resultat. Den jämförande studie om utvecklingen av dödligt skjutvapenvåld i och som Brå har presenterat ger inte några säkra svar på varför antalet döda i skjutningar har ökat just i (Brå 2021:8). Vi har dock viss kunskap från tidigare forskning. Enligt Brås studie kan korta plötsliga uppgångar i dödligt skjutvapenvåld främst kopplas till konflikter kring illegala drogmarknader, kriminella gäng och bristande förtroende för rättsväsendet. Dessa omständigheter präglar även de fall av dödligt våld som ökar i . Brå har i en tidigare studie konstaterat att konflikter i de kriminella miljöerna, som står för en stor del av ökningen av dödligt skjutvapenvåld, ofta sker över narkotikamarknaderna (Brå 2019:3). Enligt Brå har forskningen också beskrivit både socioekonomiska faktorer och tillgång till vapen som betydelsefulla för att förklara skillnader i dödligt våld mellan länder och mellan olika platser inom ett land, även om dessa faktorer inte nödvändigtvis förklarar förändringar . En rimlig slutsats som även har stöd i forskningen är enligt Brå att ökningen i kan handla om en särskild gruppdynamik i den kriminella miljön, där skjutningar utlöser varandra. som studien inte ger svar på varför denna utveckling skett just i , menar man att den inte är en isolerad företeelse. Den globala minskande trenden i dödligt våld tycks ha avstannat och i flera utvecklade länder observeras en uppgång, särskilt utanför . ökade dödligt knivvåld kopplat till illegala narkotikamarknader och utsatta områden i och . Vapensmuggling uppmärksammas som ett växande problem på europeisk nivå, liksom illegal droghandel. Regeringen följer arbetet mot gängkriminaliteten och kunskapsläget vad gäller skjutningar noggrant.
frs · H8123039 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3039 av (M) Förbindelser till har frågat mig om jag, tillsammans med den danska transportministern, kan få till stånd en överenskommelse om att sätta igång en lokaliseringsutredning av en fast förbindelse mellan och och strategisk analys av en metro mellan och . Regeringen har, för att förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse , i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel till en strategisk analys för en ny fast förbindelse över mellan och . Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och och slutrapporten har inkommit till . Behovet av redundans och goda förbindelser över är frågor som jag följer noga. Jag har en god dialog med min danska kollega kring dessa frågor. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022
frs · H8123041 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3041 av (M) FMV:s effektivitet och möjligheterna att realisera försvarsbeslutet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra effektiviteten hos så att ambitionen i försvarsbeslutet kan uppfyllas. Det nu gällande försvarsbeslutet fattades av och omfattar perioden –2025 med en utblick mot 2030. I och med försvarsbeslutet har beslut fattats om stora satsningar inom bl.a. materielområdet. Materielförsörjningen ska säkerställa Försvarsmaktens behov av materiel och tjänster i fred, höjd beredskap och ytterst krig. har en viktig uppgift i detta och därmed i att bidra till att försvarsbeslutet realiseras. Försvarsbeslutet innebär att även ska växa och myndigheten rekryterar nu för att kunna möta ett större beställningstryck. Regeringen vidtog redan under den förra försvarsbeslutsperioden flera åtgärder för att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret, särskilt vad gäller materielförsörjningen. har kärnan i de förslag som lämnades i betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88) genomförts. Reformen har bl.a. inneburit att Försvarsmakten har ansvaret för den materiel som används av myndigheten som ansvar för genomförandet av beslutade materielanskaffningar har förtydligats. Ansvar för verksamhet korrelerar med ansvar för ekonomi och anslag genom att även en ny finansieringsmodell infördes. Genomförandet av den nya planerings-, besluts- och uppföljningsprocess som beskrivs i betänkandet Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15) inleddes med förbättrad redovisning i budgetpropositionen av planerade investeringar. har även den utvecklade planerings- och beslutsprocessen implementerats utifrån Försvarsmaktens och nya ansvarsområden, vilket skapar bättre förutsättningar för en långsiktig och strategisk styrning av materielinvesteringarna och för ökade leveranser av försvarsmateriel till krigsförbanden. Detta utgör omfattande förändringar som behöver för att stabiliseras och få genomslag. gav regeringen i uppdrag att analysera om de underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ändamålsenliga som underlag för budgetprocessen. Uppdraget redovisades senare i rapporten planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning. I rapporten fanns också rekommendationer från . En av dimensionerna var att den ekonomiska styrningen skulle förbättras vilket hade bäring även på effektivitet. Regeringen har efter att Statskontorets rapport lämnats gett Försvarsmakten i uppdrag att med stöd av och utveckla investeringsplanerna i enlighet med rekommendationerna i rapporten. Regeringen har vidare i regleringsbrevet givit i uppdrag att fortsätta utveckla den finansiella styrningen och resultatstyrningen, exempelvis avseende investeringar, samt avseende den ekonomiska rapporteringen och resultatredovisningen till regeringen. Arbetet ska ske med stöd av . befinner sig härmed i en fas med markant ökad produktionstakt vilket innebär att höga krav ställs på myndigheten. har en löpande dialog med och följer noga utvecklingen av materielförsörjningen och genomförandet av försvarsbeslutet.
frs · H8123042 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3042 av (M) Forskningsanslag till FOI angående civilt försvar har frågat försvarsministern hur han ser på fördelningen av forskningsmedel gällande militärt och civilt försvar till FOI, och om han är beredd att skjuta till mer medel till forskning kring civilt försvar. Frågan har överlämnats till mig. MSB finansierar genom anslaget 2:4 Krisberedskap forskning och studier inom bland annat områdena krisberedskap och civilt försvar. beställde och finansierade MSB cirka 70 olika forskningsprojekt, bland annat av . I enlighet med forsknings- och innovationspropositionen föreslår regeringen satsningar på forskning av betydelse för det civila försvaret genom . För forskning om säkra samhällen tillförs området 2021 och 2022. beräknas satsningarna till . Regeringen har höga ambitioner i arbetet med att återuppbygga det civila försvaret och har därför beslutat om den största satsningen på civilt försvar i modern tid. Redan under innevarande år uppgår förstärkningarna till och ökar satsningen stegvis. Tillsammans med de medel som tillfördes 2018 innebär regeringens satsning att det civila försvaret förstärks med totalt . Vi har ett omfattande arbete framför oss. Det civila försvaret inkluderar hela samhället och arbetet med att återta förmågan behöver ske målinriktat . Forskning och utveckling inom civilt försvar behöver stärkas och regeringen har därför föreslagit att området ska tillföras 2024 och 2025. Synergier mellan civil och militär forskning och utveckling bör eftersträvas där det kan anses vara relevant.
frs · H8123043 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3043 av (SD) Svenskt deltagande i gränsobservation har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att svenska observatörer deltar i en observatörsmission vid gränsen mellan och . I egenskap av OSSE-ordförande följer jag tillsammans med min personliga representant, , händelseutvecklingen längs gränsen mellan och mycket noggrant. Jag har talat med mina kolleger i och och står i nära kontakt med Minskgruppens samordföranden och andra relevanta aktörer om vilka åtgärder som behöver vidtas för att få till stånd en långsiktigt hållbar och fredlig lösning.
frs · H8123044 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3044 av (SD) Åtgärder för att möjliggöra utvisningar har frågat mig om jag kommer att verka för en lagändring i syfte att möjliggöra tvingande tester för utvisningsdömda, och, om inte, varför, och vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att kortsiktigt lösa situationen med utvisningsdömda som inte kan avvisas. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt- Detta gäller oaktat skälen för ansökan om uppehållstillstånd, det vill säga inte enbart utvisningsdömda. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Återvändandefrågorna är fortsatt prioriterade för regeringen och vi har upprätthållit en hög takt i återvändandet. har mer än 90 000 före detta asylsökande lämnat . Pandemin medför emellertid särskilda utmaningar för arbetet med återvändande, och detta gäller bland annat vissa mottagarländers krav på negativt covid-test. Tvångstestning av människor som ska återvända har inte stöd i dagens lagstiftning. Tvångstestning – och i förlängningen kanske också tvångsvaccinering – är en mycket långtgående åtgärd som även skulle innebära ett ingrepp i grundlagsskyddade fri- och rättigheter. Jag är inte är beredd att överväga lagändringar för att möjliggöra detta. Regeringen arbetar istället aktivt med återvändandet på andra sätt, bland annat genom en intensifierad dialog med mottagarländerna. Inom ramen för den dialogen förs också diskussioner om alternativ till covid-testning före utresan. Återvändandet fortgår, men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi.
frs · H8123045 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3045 av (M) Pollenmätningar har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att pollenmätningarna kan göras i hela landet långsiktigt. Jag har senast , i fråga ställd av partikamrat om pollenprognoser i hela landet, konstaterat att regeringen ser allvarligt på att pollenmätningarna riskerar att försämras. Detta då prognoserna är viktiga för det stora antalet pollenallergiker i vårt land. Min förhoppning är fortsatt att en lösning ska kunna nås som säkrar tillgången till pollenprognoser i hela landet.
frs · H8123047 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3047 av (SD) Svenska kraftnäts framtidsanalys har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av Svenska kraftnäts framtidsanalys, och i så fall vilka. I den rapport som refererar till presenterar () sina långsiktiga scenarier för det nordiska och nordeuropeiska elsystemet . Rapporten uppdateras och scenarierna analyseras ur olika aspekter med avsikten att identifiera framtida behov och utmaningar för kraftsystemet. Gemensamt för scenarierna i rapporten är att behovet av el ökar, bl.a. för att möjliggöra att klimatmålen nås. Men det är viktigt att notera att redan i förordet betonar att de scenarier och simuleringsresultat som presenteras inte är att betrakta som prognoser. Rapporten pekar på vissa utmaningar framöver, såsom behov av ökad överföringskapacitet och högre grad av flexibilitet i elsystemet. Huvuddelen av dessa är kända och regeringen tog därför initiativ till att formulera en nationell elektrifieringsstrategi för att möta många av utmaningarna. Kraftsystemstabilitet är en viktig fråga som tas upp i rapporten och i det sammanhanget kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att beskriva satsningar på bl.a. stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt att vid behov föreslå nya ersättningsmodeller för sådana. Avslutningsvis vill jag betona att det är mycket positivt att bedriver denna typ av arbete med syfte att utveckla överföringssystemet för att möta framtida produktions- och förbrukningsmönster.
frs · H8123048 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3048 av i (SD) Byggnation i kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöer i har frågat mig vilka initiativ jag tar för att säkerställa att byggnation sker med respekt och harmoni gentemot omgivningarna i kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöer som skyddas särskilt i lag. Värnandet och förvaltningen av kulturmiljövärden har stor betydelse för att uppnå hållbara och attraktiva livsmiljöer. Som påtalar finns ett omfattande regelverk för att säkerställa att särskilt värdefulla miljöer skyddas mot åtgärder som kan medföra skada på dessa värden. Varsamhets- och skyddsbestämmelser för värdefulla natur- och kulturmiljöer finns bl.a. i , och kulturmiljölagen. Det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Hur ny bebyggelse anpassas till befintlig miljö är ofta en fråga för kommunen inom ramen för det kommunala självstyret. I samhällsplaneringen tillämpas de regelverk som finns. Gestaltningsuppgiften handlar både om hur den framtida bebyggelsen ska placeras och utformas och hur den befintliga natur- och bebyggelsemiljön, och de värden som finns på platsen, ska skyddas och utvecklas. För ett framgångsrikt arbete med att bevara och utveckla kulturmiljövärden är det viktigt att kommunerna har tillgång till både antikvarisk kompetens och aktuella kunskapsunderlag om kulturmiljön. Genom politiken för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110), betonas vikten av att främja omsorgsfull gestaltning av nya byggnader och platser samt värna befintliga värden i den byggda miljön. Som ett led i genomförandet av politiken för gestaltad livsmiljö gav regeringen i uppdrag att samla och redovisa kunskap om hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas tillvara i plan- och byggprocesser. har även arbetat med att vägleda kommuner i samarbete med och andra myndigheter. Tio statliga myndigheter, vars verksamheter har stor påverkan på kulturmiljön, har också haft i uppdrag att utarbeta interna vägledande strategier för kulturmiljöfrågor. Sammanfattningsvis ger politiken och regelverket förutsättningar för att integrera och ta tillvara kulturvärden. Utmaningarna ligger i implementeringen av politik, nationella mål och i tillämpningen av de lagregler som ska skydda kulturmiljön.
frs · H8123049 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3049 av (M) Böter för nedskräpning har frågat justitie- och migrationsministern om han avser verka för att regeringen lämnar förslag om att sådana yrkesgrupper som ordningsvakter och parkeringsvakter ska kunna bötfälla för nedskräpning. Frågan har överlämnats till mig. Som framhåller är nedskräpningen ett stort samhällsproblem som dessutom har ökat under pandemin. Regeringen ser allvarligt på de miljöskador som orsakas av nedskräpning och är därför angelägen om att minska nedskräpningen. beslutade regeringen därför en proposition som innebär att även ringa nedskräpning ska kunna ge böter från . Regeringen har 2021 även satsat för att stärka information och kunskapshöjande insatser rörande nedskräpning och för att stärka strandstädningen i kommuner som har problem med marin nedskräpning. Ordningsvakters och parkeringsvakters arbete är ett viktigt bidrag i arbetet med att upprätthålla ordning på allmän plats. Det är viktigt att ordningsvakter och parkeringsvakter används på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen tillsatte en utredning i syfte att genom ett modernt och effektivt regelverk åstadkomma en mer ändamålsenlig användning av ordningsvakter. Utredningen redovisade sitt betänkande och föreslog inte att ordningsvakter ska få befogenheter att bötfälla för nedskräpning. Det kan även konstateras att det vore ett stort steg att ta att ge ordningsvakter eller parkeringsvakter sådana befogenheter. Jag kommer dock att fortsätta följa frågan.
frs · H8123050 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3050 av (S) Alarmerande rapporter om situationen i Tigray har frågat mig hur jag kommer att agera utifrån de fakta som kommit fram i de senaste rapporterna om situationen i Tigray i . Jag delar oro över den allvarliga situationen i inklusive de omfattande uppgifterna om allvarliga övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, vilket jag redogjort för i svar på riksdagsfrågor (2020/21: 2938, 2642, 2513, 2530, 2432; 2458, 1493) och i interpellationer (2020/21:146, 744). Låt mig därtill tillägga att den humanitära situationen i Tigray förvärras. FN beräknar att över 5 miljoner nu behöver humanitär hjälp och att risken för svält är stor. Det finns uppgifter om att svält används som ett vapen i konflikten. står bakom uppmaningen till alla parter i konflikten att ingå en humanitär vapenvila för att förhindra en svältkatastrof. Vi uppmanar alla parter att garantera obehindrat humanitärt tillträde så att snabb och adekvat hjälp kan nå människor i nöd. Tillsammans med partners verkar vi för att frågan följs upp inom EU och FN. har mot bakgrund av utvecklingen utökat sitt humanitära stöd och stöttar med resurser genom Sida och MSB. Sidas humanitära stöd till uppgår till 2021. Tillsammans med övriga EU, FN, och andra aktörer fortsätter vi att aktivt verka för en lösning på konflikten samt full respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna.
frs · H8123051 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3051 av (SD) Amerikanskt spionage mot har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av de senaste avslöjandena om amerikanskt spionage mot svenska politiker och höga tjänstemän och i så fall vilka. Regeringen ser mycket allvarligt på all form av spionage som riktas mot . Enligt pågår underrättelseinhämtning av hemlig information och försök till otillbörlig påverkan sker ständigt. Säkerhetspolisen och andra myndigheter har tydligt signalerat att befinner sig i ett nytt läge där säkerhetshoten har ökat, som faktorer som globalisering och digitalisering har ökat samhällets sårbarheter. Säkerhetspolisen har fått ökade resurser från regeringen för att bland annat möta denna utveckling. Som statsministern påpekade vid presskonferensen i så är det allvarligt att bli avlyssnade av nära partnerländer, om det nu stämmer. Det är därför viktigt att vi nu går till botten med huruvida det förhåller sig på det sättet. Ansvarigt statsråd för att utreda vad som har hänt är försvarsminister . Han har bland annat fört samtal med sina danska och norska kollegor. Det är första stegen i en process för att skapa reda i vad som har hänt.
frs · H8123052 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3052 av (SD) Ny WHO-utredning om coronaviruset har frågat utrikesminister om hon avser att, baserat på de nya uppgifter som framkommit, inom WHO resa krav på en ny utredning om varifrån coronaviruset kommer, och om inte, varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har sedan pandemins början ställt sig bakom kraven på att en internationell, oberoende undersökning genomförs för att få kunskap om coronavirusets uppkomst och spridning. har också tillsammans med övriga EU-länder verkat för att arbetet ska fortskrida enligt de överenskomna villkoren för studien som beslutades . Det kvarstår därför som en prioriterad fråga för regeringen att WHO vidtar alla behövliga åtgärder för att studien om virusets ursprung fortsätter enligt plan, inklusive att fas 2 av studien inleds utan fördröjning, att en tidsplan för arbetet presenteras och att medlemsstaterna hålls informerade om resultaten.
frs · H8123053 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3053 av (SD) En internationell utredning om flygkapningen i har frågat mig om jag avser att uppmana att tillåta en trovärdig internationell utredning om händelserna . har i sina slutsatser från uppmanat Internationella civila luftfartsorganisationen () att omgående utreda dessa exempellösa och oacceptabla händelser. har uttryckt sin starka oro över händelserna och har tillsatt en utredning med stöd i Artikel 55 i Chicagokonventionen (konventionen om internationell civil luftfart som undertecknades i ). har uppmanat till alla medlemsstater och berörda parter att samarbeta med utredningen. Jag förväntar mig att kommer att hörsamma denna uppmaning.
frs · H8123054 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:3054 av (M) Medieutbildningar i , fråga 2020/21:3055 av (M) Stöd till det belarusiska civilsamhället samt fråga 2020/21:3101 av (SD) Stöd till folket i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att medverka till långsiktig finansiering av medieutbildningar och stödprogram som i (SSE ) erbjuder med särskilt fokus på verksamma i , samt om jag har för avsikt att agera för att ännu tydligare ska stödja krafter från som tvingas arbeta från andra länder. har frågat mig hur svenska biståndsmedel bidragit till att den demokratiska oppositionen i får stöd för sin verksamhet och hur jag säkerställer att de satsade skattekronorna används effektivt och gör maximal skillnad. Som påpekade har jag i ett tidigare svar på hans fråga 2020/21:2577 framhållit att har stöttat strävan efter en demokratisk utveckling i , samt att det svenska stödet till det belarusiska civilsamhället har intensifierats . UD/Sida följer upp alla insatser i syfte att säkerställa att de är verksamma i förhållande till vår övergripande målsättning om en demokratisk, hållbar och inkluderande utveckling. UD har också återkommande dialog med lokala människorätts- och civilsamhällsorganisationer och inhämtar deras syn på arbete i . Vi bibehåller kontakterna med företrädare för oppositionen och stödjer deras legitima krav att mänskliga rättigheter måste respekteras och att folket har rätt att välja sina ledare i demokratiska val. Utrikesminister har välkomnat flera företrädare för oppositionen i , bland andra , , , Veranika Tsepkalo och . Baserat på alla dessa kontakter ser vi ständigt över hur vi bäst kan stödja det belarusiska civilsamhället och den demokratiska utvecklingen i , både vad gäller aktörer som verkar i som utanför landet.