ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911255 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:255 Nationellt avhopparprogram av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet, som justitie- och migrationsministern återkommande i sina svar om hur regeringen ska lösa den eskalerande kriminaliteten i landet hänvisar till och som presenterades 2019, var en av punkterna att ta fram ett nationellt avhopparprogram. I punkt 33, ”Inför ett nationellt avhopparprogram”, skriver man bland annat: ”Berörda myndigheter har fått i uppdrag att ta fram ett nationellt avhopparprogram i syfte att samordna, förstärka och utveckla de avhopparverksamheter som bedrivs enskilt av kommunerna. Uppdraget har samordnats av Kriminalvården. Regeringen beslutade att en gemensam slutredovisning skulle lämnas till regeringen (med kopia till ) . En delredovisning lämnades .” Fyra myndigheter – Kriminalvården, , och – fick i uppdrag att utreda frågan. I regeringsuppdraget från skriver regeringen: ”Fler insatser behövs för att motivera människor att hoppa av, olika aktörer behöver större kunskap om denna målgrupp och möjligheterna att få stöd behöver bli mer likvärdiga över landet.” Tiden för slutredovisning förlängdes, och uppdraget slutredovisades i stället . beslutade regeringen att ge de fyra myndigheterna i uppdrag att ”förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i hela landet”. ”Syftet med uppdraget är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för att fler individer ska få tillgång till sådant stöd”, skriver man i regeringsuppdraget. Myndigheterna ska lämna en första sammanställning över vidtagna och planerade åtgärder och lämna en andra sammanställning över vidtagna och planerade åtgärder samt slutredovisa uppdraget . tillsattes en utredare som inledningsvis ska stödja och koordinera myndigheternas arbete. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Till sitt förfogande får han . Regeringen har alltså gått från att prata om ett nationellt avhopparprogram till en samordnare. Trots att 34-punktsprogrammet, som regeringen och inte minst justitie- och migrationsministern haft höga brösttoner om, innehåller löfte om nationellt avhopparprogram slår nu ministern fast att något sådant kommer det inte att bli. I stället slår han ifrån sig ansvaret och lägger det på kommunerna: ”Staten kan inte lösa alla problem åt kommunerna. Det måste finnas ett eget driv från de kommuner och de kommunpolitiker som styr i kommunerna”, säger han till SVT. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Av vilken anledning backar ministern och regeringen nu från sitt löfte om ett nationellt avhopparprogram och i stället lägger ansvaret för att bekämpa gängkriminaliteten på enskilda kommuner och kommunpolitiker?
fr · H911256 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:256 Omfattningen av afrofobi i av (SD) till Statsrådet (MP) I en skriftlig fråga (2021/22:135) till kultur- och demokratiministern undrade jag om beslutet om att ge Forum för levande historia i uppdrag att ta fram utbildningsmaterial till skolor för att öka kunskapen om roll i den transatlantiska slavhandeln baseras på någon ny vetenskaplig forskning om hur omfattande afrofobin är i ? Syftet med uppdraget till myndigheten är nämligen att man tror detta ska minska afrofobin och rasismen i . I min tidigare fråga tog jag upp att i sin rapport på arbetsmarknaden: En inventering av forskningsläget 2017 konstaterar att ”termen ’rasism’ i princip inte alls förekommer inom vissa forskningsfält, och att […] ’afrofobi’ sällan förekommer som kategoriserande termer i den vetenskapliga litteraturen. Forskning relevant för kartläggningen görs, men man använder inte just de termer som specificerades i uppdraget.” Likaså visar kunskapsöversikten i kartläggningen Erfarenheter av rasism i kontakt med svenska myndigheter och andra offentliga verksamheter – en kunskapsöversikt, som Mångkulturellt centrum har gjort på uppdrag av Forum för levande historia, att ”det finns erfarenheter av rasism i människors kontakter med svenska myndigheter och andra offentliga verksamheter, men också att bilden är ofullständig. Det saknas kunskap om hur rasism drabbar olika grupper, och hur detta förändrats , eftersom det saknas empiriska undersökningar och även jämförande studier.” Hur omfattande afrofobin är i är således, vad jag kunnat utröna, inte vetenskapligt utforskat. Därav att jag ställde frågan. Statsrådet besvarade min fråga, men jag noterar att något svar på om det finns någon ny vetenskaplig forskning om hur omfattande afrofobin är i uteblir. I sitt svar skriver statsrådet att ”för att komma åt de strukturer som gör att rasistiska idéer lever kvar krävs både kunskaper om rasism och ett kritiskt förhållningssätt” och att ”för många människor i är afrofobin påtaglig i vardagen”. Hennes påståenden stämmer kanske, men om man ger en myndighet ett sådant här uppdrag bör det baseras på vetenskapliga fakta och inte på antaganden. Och de kartläggningar och rapporter som jag ovan hänvisar till, och som är de enda jag kunnat hitta, talar ju om en ofullständig bild och att det saknas kunskap och empiriska undersökningar om hur det verkligen förhåller sig i och hur omfattande afrofobin är. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Finns det någon ny vetenskaplig studie som regeringen har tillgång till som visar hur omfattande afrofobin är i och som statsrådet grundar sina ställningstaganden på?
fr · H911257 · 2021-10-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:257 Enskilda matproducenter i underläge i miljöprövningsprocessen av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Enskilda näringsidkare utgör en stor del av näringslivet. Deras intressen är viktiga eftersom de står för en stor del av skatteintäkter och jobbtillfällen. För att samhällsviktiga funktioner ska fungera och utvecklas krävs det förenklingar vid tillståndsprocesserna, inte minst för svensk matproduktion. har inte samma möjlighet att få tag i de resurser som krävs vid en miljöprövningsprocess. Eftersom av lantbruk drivs av enskilda firmor är det angeläget att mer görs för att underlätta miljöprövningsprocesserna, med kvarstående hänsyn till säkerhets-, hygien- och miljökrav. Utredning pågår om förbättring av processer, men det går långsamt, och alla aspekter tycks inte tas hänsyn till. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern och regeringen att tillse att pågående utredning kompletteras med hänsyn till förbättring för enskilda företagare gällande processen för miljötillståndsprövning?
fr · H911258 · 2021-10-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:258 Ålens överlevnad av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) har i programmet Den sista ålen uppmärksammat situationen för ålen. Ålen är klassad som ”akut hotad”. Den är en viktig del för ekosystem som sjöar, vattendrag och hav och har historiskt varit en viktig del av det småskaliga fisket. I programmet visas hur ålar hackas ihjäl när de försöker passera svenska vattenkraftverk. Enligt studier dör i genomsnitt av de vuxna ålarna när de simmar in i ett vattenkraftverk. har en nationell plan för att rädda ålen, men det saknas reglering med krav på åtgärder för kraftbolagen att åtgärda problemen med den förödande turbindödligheten på ål i våra vattenkraftverk. De åtgärder som genomförs bygger på frivillighet, och ett samarbete finns mellan Havs- och vattenmyndigheten och ett antal vattenkraftsföretag. Det är dock bara ett fåtal vattenkraftverk som har vidtagit helhetslösningar för att ålen ska kunna passera vattenkraftverken levande. Vår natur och den biologiska mångfalden är under stor press på grund av att ekonomiska intressen är överordnade miljöhänsyn. anser att detta är ohållbart om vi på allvar ska möta utarmningen av biologisk mångfald, som är ett lika stort hot som klimatkrisen. Naturen är grunden för vår framtida välfärd. föreslog i att kraftbolagen ska åläggas att bygga fiskvandringsvägar. Behovet av reglering blir allt tydligare då vi nu ser de begränsade effekter som frivilligheten gett i form av åtgärder för att bevara ålen och andra hotade arter i reglerade vattendrag. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att verka för att krav ska införas på kraftbolagen att genomföra åtgärder vid vattenkraftverken för att minska turbindödligheten samt skapa fiskvandringsvägar i syfte att stärka överlevnaden hos ål och andra missgynnade arter?
fr · H911259 · 2021-10-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:259 Säkerhetsmässiga konsekvenser av utländskt ägande av vindkraft av (M) till Statsrådet (S) Runt om i sker det nu omfattande investeringar i vindkraft. En betydande del av investeringarna sker via utländska investeringar. För sedan rapporterade SR:s Ekot om att ett kinesiskt statligt ägt kärnkraftsbolag står bakom närmare en femtedel av de mångmiljardinvesteringar som görs i svensk vindkraft. ”investeringar utanför har en direkt koppling till nationella säkerhetsintressen, kärnintressen”, sa en Kinaanalytiker på till Ekot. Den absoluta majoriteten av alla investeringar som görs i svensk vindkraft kommer från utländska investerare. Det är en brokig skara av bland annat pensionsbolag, investmentbanker, kapitalförvaltare och energibolag som ser en möjlighet att tjäna pengar när den svenska vindkraften byggs ut. En av de allra största investerarna är en statligt ägd kinesisk kärnkraftsjätte som även blivit en av de största energiinvesterarna i resten av världen, inte minst i . Av de som investerats i ny vindkraft i är , , inblandat i nästan en femtedel, rapporterade Ekot. I en situation med ofred eller av andra orsaker kan svensk energiproduktion vara beroende av bolag som kontrolleras av den kinesiska staten. Det skulle vara fullt möjligt att vindkraftsproduktionen stängs av i en situation där elbehovet är stort i av andra orsaker än affärsmässiga. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Hur agerar, på kort och på lång sikt, statsrådet för att säkerställa de nationella säkerhetsmässiga konsekvenserna av att den kinesiska staten gör så betydande investeringar i den svenska vindkraftsutbyggnaden?
fr · H911260 · 2021-10-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:260 Skatter och miljönytta av (M) till Finansminister (S) Skatter kan vara ett bra styrmedel för att styra vårt beteende och för en mer miljömässigt bra livsstil. Därför är konstruktionen av olika skattesystem viktig, inte bara för att tillse att staten får in finansiering utan också för att skapa rätt styrning för bästa klimatnytta. Många av de skatter som finns är tveksamma som annat än inkomstkälla, som exempelvis plastpåseskatten, som till stor del medför att man både köper plastsoppåsar av dålig miljökvalitet och dessutom bär hem matvarorna i papperskasse. Det är tveksamt hur dessa ”miljöreformer” kommit till och vilken genomgång och utvärdering av förväntade effekter av reformerna man gjort innan man genomförde dem. Min fråga till finansminister lyder: Avser ministern att utvärdera de skattereformer regeringen har genomfört, med avseende på miljönytta, andra effekter samt inkomster till statskassan?
fr · H911261 · 2021-10-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:261 Modern miljöbalk av (M) till Näringsminister (S) Vi står inför enorma förändringar av samhället och världen. De fossila bränslen som står för av den globala energiproduktionen ska fasas ut för att vi ska klara klimatmålen och minska koldioxidnivåerna i atmosfären. Detta innebär enorma utmaningar. Hela energisystemet behöver förändras och uppdateras. När vi till stor del byter från fossila bränslen till elektrifiering och eldrift finns det stora förändringar som behöver göras. En stor förändring är att vi behöver bygga ut massor av elinfrastruktur. För den massiva utbyggnaden kommer det att behövas en stor mängd metaller som vi i till viss del har nationellt. Då blir de till viss del omoderna och rigida regelverk och den lagstiftning vi har för gruvdrift och öppnande av nya gruvor ett stort hinder – ett hinder som leder till långa tillståndsprocesser och försenade tillstånd, vilket kan orsaka brist på metaller. Ska vi klara våra klimatmål och elektrifiering av samhället behöver vi inte bara modernisera infrastruktur utan också skapa moderna tillståndsprocesser. Min fråga till näringsminister lyder: Avser ministern att verka för att processerna runt miljötillstånd i samband med gruvdrift ska moderniseras?
fr · H911262 · 2021-10-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:262 Information till det kurdiska självstyret om frisläppande av IS-terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) Tre kvinnliga IS-terrorister, med sina barn, anlände till . De hade suttit i Rojlägret i nordöstra , men det kurdiska självstyret ansåg dem för farliga för och ville utvisa dem till . Med den stöd och hjälp kunde terroristerna med sina barn ta sig till flygplatsen för att flyga tillbaka till . Av de tre förstkommande kvinnorna häktades en . De två andra rör sig nu fritt i det svenska samhället. väntas ytterligare tre kvinnliga IS-terrorister – åter med den stöd och hjälp – landa på svensk mark, och ytterligare minst sju terrorister med tolv barn är på väg tillbaka till . Med största sannolikhet kommer majoriteten av dem att undgå häktningar och rättegångar i trots sin inblandning i och stöd till den värsta mördarsekten i modern tid. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Har ministern informerat det kurdiska självstyret om vad som kommer att hända med de utvisade IS-terroristerna, som av det kurdiska självstyret anses för farliga för , när de har landat i , och har ministern i så fall sagt att de kommer att släppas på fri fot?
fr · H911263 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:263 Specialfastigheters förmåga av (M) till Näringsminister (S) (Sis) brottas med mycket allvarliga säkerhetsproblem, särskilt vid de särskilda ungdomshemmen, och har så gjort . Konkret handlar det bland annat om omfattade problem med hot och våld, att narkotika och vapen förekommer inne på institutionerna samt att personer som är under tvångsvård avviker eller rent av fritas. var det hela 26 rymningar från Sis av personer som dömts till sluten ungdomsvård. Säkerhetsbristerna är alltså omfattande och akuta. Sis har dock påbörjat ett brett och omfattande arbete med att förbättra säkerheten vid myndighetens institutioner. Arbetet handlar bland annat om kompetenshöjande insatser, om inrättandet av nya funktioner och befattningar inom myndigheten, såsom säkerhetspecialister och underrättelseoperatörer. Helt centralt för att förbättra säkerheten vid de institutioner som Sis driver är att utveckla den fysiska säkerheten. Det kräver mycket omfattande insatser i och i anslutning till befintliga fastigheter liksom investeringar i helt nya lokaler. De lokaler som Sis använder behöver också förbättras för att skapa bättre förutsättningar för att bedriva en vård av god kvalitet. En stor del av de lokaler Sis disponerar är varken säkra eller ändamålsenliga utifrån ett vårdperspektiv. Enligt Sis generaldirektör är ett problem nu att det statliga bolaget , som äger 31 av de 34 institutioner som Sis hyr, har svårt att snabbt möta de växande och förändrade behov som Sis har av säkra och ändamålsenliga lokaler. Detta givet att Specialfastigheter möter ett kraftigt ökat behov av säkerhetsfastigheter i stort. Särskilt är det kriminalvården som har ett stort och växande behov givet den mycket omfattande platsbrist som råder inom kriminalvården. Det är självfallet förståeligt att det är en utmaning för Specialfastigheter att snabbt möta det växande behov som finns av säkerhetsfastigheter. är det, enligt undertecknads uppfattning, inte acceptabelt om det är så att det nödvändiga arbetet med att förstärka säkerheten inom Sis allvarligt bromsas på grund av en oförmåga hos Specialfastigheter att växla upp sin verksamhet och möta sina kunders behov. Specialfastigheter måste ha förmåga att möta Sis behov att bättre och säkrare lokaler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa att Specialfastigheter har förmåga att skyndsamt svara upp mot de behov som har av säkra och ändamålsenliga lokaler?
fr · H911264 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:264 Fungerande samhällsfunktioner och nästa generations mobilnät av (M) till Statsrådet (S) Telenäten är det som länkar oss samman från norr till söder och som är basen för att människor ska kunna ta del av samhällsservice på ett jämlikt sätt samt för att framgångsrika företag ska kunna utvecklas i alla delar av landet. De gamla näten möter inte dagens krav på funktion och säkerhet, och när tillverkare slutar att utveckla de gamla teknikerna blir det svårt att få tag i utrustning och reservdelar. Att få med alla användare till moderna tekniker och fasa ut äldre generationer nät är därför en förutsättning för utvecklingen av ett digitalt . 2G- och 3G-näten används för allt från telefoni och bredband till att koppla upp trygghetslarm, pumphus, elmätare, betalterminaler, mjölkrobotar och nödtelefoner i hissar. För att säkerställa en effektiv övergång till nästa generations mobilnät, utan risk för avbrott i viktiga samhällsfunktioner och där alla användare får en ny lösning, krävs god framförhållning och en bred samverkan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att säkerställa att det inte blir onödiga avbrott och onödiga fel i viktiga samhällsfunktioner vid övergången till nästa generations mobilnät?
fr · H911265 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:265 Stöd för att hålla EU:s yttre gränser av (SD) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga (2021/22:132) till justitie- och migrationsministern, som besvarades av statsrådet , undrade jag varför inte , likt den danska, stöder de önskemål som framförs i brevet från ett flertal EU-länder om finansiellt stöd från EU till att bekosta byggandet av gränshinder för att hindra den migrantvåg som president och diktator försöker skapa mot EU som hämnd för de sanktioner som EU infört mot . Statsrådet svarar att arbetet bedrivs ”bäst genom solidariska och samordnade åtgärder av den typ och omfattning som redan genomförs inom EU” och att svenska myndigheter bidrar till ”EU:s stöd till de berörda medlemsstaterna och är beredda att bidra med ytterligare resurser som de har till sitt förfogande. Utöver detta deltar givetvis i de kontinuerliga diskussioner som förs inom EU om hur regelverk och stöd till medlemsstaterna bäst ska vara utformat för att arbetet med att kontrollera Schengenområdets yttre gräns ska ha så bra förutsättningar som möjligt”. Statsrådet har också tidigare uttalat i ett svar på en fråga (2020/21:3493) att ”ett agerande mot enskilda EU-medlemsstater utgör ett agerande mot unionen som helhet. Det bemöts därför också bäst genom solidariska och samordnade åtgärder”. Vid blev det en lång debatt om migrationen. Kommissionens ordförande von der Leyen var dock tydlig med att det inte blir några EU-pengar för ”murar”. Att hålla EU:s yttre gränser och bygga gränshinder för att skydda EU mot migrantvågor är en enorm kostnad för de enskilda medlemsländerna som har gräns mot . ligger det i högsta grad i intresse att dessa länder klarar att hålla gränserna då vi vet, med erfarenheter från migrantvågen , att flertalet av migranterna kommer söka sig till , vilket skulle innebära enorma påfrestningar för det svenska välfärdssamhället och samhället i stort. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att inom EU verka för, kommissionens ordförandes uttalande till trots, att EU tillskjuter erforderliga medel till berörda länder för att hålla gränserna samt vara beredd på att tillskjuta ekonomiska resurser från svenskt håll för byggandet av gränshinder?
fr · H911266 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:266 Konsekvenser av regeringens energipolitik av (SD) till Statsrådet (S) Regeringens energipolitik, som lett till höjda energipriser, får förödande konsekvenser för både privata hushåll och företag i . Detta har jag pekat på i tidigare frågor till statsrådet. Statsrådet valde då att svara med att ”svensk industri har tillgång till lägsta elkostnader och i motsats till vad anför satsas det på nya industrietableringar i ”. Det stämmer visserligen när det gäller de nya planerade industrietableringarna i norra där energin är förhållandevis billig, men i är situationen helt annorlunda. Det senaste exemplet är pappersbruket i Klippan, som tvingas stänga ned en maskin och varsla en tredjedel, 24 av 75, av de anställda på grund av höjda energipriser. Man kommer därmed att dra ned på kapaciteten till nästan hälften av vad man skulle kunna producera. ”Elpriserna i prisområde fyra, som tillhör, är rekordhöga och tillsammans med andra kostnadsökningar som transportkostnader, höjda utsläppsrätter och dyrare pappersråvara tvingas Klippans bruk stänga ner en maskinlinje för att inte riskera lönsamheten”, skriver SVT. Risken är nu att viktig kompetens går förlorad i företaget. För företagen kommer de höjda energipriserna efter ett och ett havt års pandemi som inneburit svåra utmaningar. För pappersbruket i Klippan slog pandemin hårt då man tillverkar råvaran till pappersservetter. De höjda energipriserna kan nu vara det som knäcker de företag som trots allt lyckades överleva pandemin. Det är regeringen som bär yttersta ansvaret för den uppkomna situationen genom sin ansvarslösa energipolitik, där man låtit ett litet ytterkantsparti få förödande inflytande över energifrågorna. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder med anledning av hur företag nu påverkas av de höga energipriserna, och avser statsrådet att på något sätt ta initiativ för att kompensera dem?
fr · H911267 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:267 Biträdande lektorer av (KD) till Statsrådet (S) Att unga forskare ges de nödvändiga förutsättningar och trygga anställningsformer som krävs för att utvecklas till framstående forskare är centralt för konkurrenskraft och utveckling som kunskapsnation. Vikten av att säkra tydliga och förutsägbara karriärvägar baserade på meriterings-anställningar inom akademin kan därför inte nog betonas. Realiteten för många unga forskare är dock att tillfälliga och korta visstidsanställningar staplas på varandra . Gruppen visstidsanställda forskare och postdoktorer har ökat medan anställningsformen biträdande lektor inte alls har ökat i motsvarande utsträckning. Otryggheten i anställningsvillkoren är uppenbara. saknas tillfälle för att göra de bedömningar av meriter och färdigheter som är avgörande för om forskaren har förutsättningar att bedriva en långsiktig karriär inom universitet och högskola. För att öka antalet biträdande lektorer har regeringen aviserat att de kommer att ge varje enskilt lärosäte specifika mål när det gäller antalet biträdande lektorer som de bör anställa. Denna strategi är vi kristdemokrater kritiska emot. Vi anser att lärosätena själva är bäst lämpade att avgöra hur många biträdande lektorer som bör anställas vid det egna lärosätet. För att öka antalet anställningar som biträdande lektorer vore det i stället bättre att åtgärda två konkreta hinder i högskoleförordningen som begränsar möjligheten till anställning. Det första hindret i högskoleförordningen är att den sökandes doktorsexamen inte får vara äldre än vid ansökningstidens utgång. Enligt samstämmiga enkätsvar i en undersökning av unga akademi försvårar den korta tidsperioden rekrytering av de bästa kandidaterna till biträdande lektorer, som det försämrar mobiliteten mellan länder, lärosäten och samhällssektorer samt påverkar jämställdhetsarbetet negativt. Det andra hindret är att ett biträdande lektorat inte nämns i uppräkningen av de anställningsformer som kan kombineras med en anställning inom klinisk verksamhet, genom så kallade kombinationsanställningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen villiga att skapa bättre möjligheter för unga forskare att anställas som biträdande lektorer genom att revidera högskoleförordningen så att den aktuella tidsgränsen utökas från fem till efter disputation samt att det tydligt anges att en kombinationsanställning är tillgänglig även för personer med anställning som biträdande lektor?