ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111167 · 2021-01-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1167 Vrakplundring i av (SD) till Statsrådet (S) I vilar otaliga skeppsvrak och fornfynd. Vraken anses vara bland de bäst bevarade i världen. Det har förklarats av det bräckta vattnet och avsaknaden av skeppsmask. Vraken i är en omistlig del av vår kulturhistoria, och därtill ruvar de på fornfynd som bit för bit kan redogöra för livet ombord och den epok dessa vrak härstammar ifrån. Ny teknik har gjort det lättare för marinarkeologin att lokalisera och utforska fler av vraken, vilket är glädjande och framgångsrikt för den historiska forskningen. har den nya tekniken möjliggjort för kriminella ligor att leta och plundra. Man har kunnat se att föremål försvinner regelbundet och dyker upp utomlands, vilket förutom att det är en olaglig handling leder till att svensk historia och Östersjöhistoria försvinner bit för bit och att det blir svårare att teckna den fullskaliga bilden av det historiska sammanhanget i den sammansatta miljö de rycks ifrån. och sjöpolisen har tillsammans med marinarkeologer intensifierat sitt arbete mot vrakplundring och ökat uppmärksamheten kring frågan. har flera personer anhållits för relativt storskalig och systematisk vrakplundring i , och misstankarna om grova fornminnesbrott är flera. Oavsett att enskilda processer ska ha sin gång så är trenden allvarlig, och problembilden behöver belysas och bemötas. Problemet är existerande i hela och inte bara i svenska vatten. Medierna har rapporterat att Europol är involverade för att bekämpa den här brottsligheten internationellt. Mot den här formen av brottslighet behövs såväl nordisk som internationell samverkan. Vi vet också att det är fullt möjligt att åstadkomma nordisk och internationell samverkan i att bevaka vrak och särskilt viktiga platser i den gemensamma miljön. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att förebygga problemet och förstärka samarbetet med övriga Östersjöstater med anledning av det som har framförts?
fr · H8111168 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1168 Olaglig skyltning längs väg av (SD) till Infrastrukturminister (S) Problematiken kring olaglig skyltning längs vägar har vuxit kraftigt . Det gäller allt från mindre skyltar eller vepor till stora fastmonterade skyltar. Skyltarna kan man finna på allt från viltstängsel till balvagnar, och lastbilssläp på mark längs vägar. har företag etablerat sig på marknaden med lösningar likt släpkärror eller andra anordningar med budskap som placeras ut för att försöka kringgå lagen. Dessa anordningar blir allt som oftast monterade genom fastsättningsanordningar på mark intill vägar. Detta kan utgöra trafikfara när man medvetet vill få trafikanters uppmärksamhet på en reklamskylt längs väg som inte är anpassad till regelverken. Det ger också en förfulning där vackra landskapsbilder byts ut mot en uppradning av stora skyltar som ej tar hänsyn till kringliggande landskapsbild, exempelvis monterade på uttjänta lastbilssläp som även kan utgöra ett miljöproblem. Inför avfarter till köpcenter står det allt som oftast tiotals skyltar för olika kedjor och stora företag som borde veta vad lagen säger kring skyltning längs väg men som gör ett aktivt val att inte ta hänsyn till denna, då de vet att ingen agerar i frågan. I kommuner kan marknadsföringen längs genomgående vägar vara viktigt för att få till sig genomresande kunder. Kommunen som ska sköta tillsynen kan välja att se mellan fingrarna för att inte stöta sig med de lokala näringsidkarna och prioriterar därför bort tillsynen. Det kan också handla om en resursbrist och en prioriteringsfråga mellan nya bygglov för invånarna och tillsyn av skyltar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern och regeringen att lösa problematiken med olagliga och trafikfarliga skyltar längs vägarna?
fr · H8111169 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1169 Avvecklingen av Lysekilsbanan av (SD) till Infrastrukturminister (S) beslutade att underhållet på Lysekilsbanan skulle upphöra. Detta var ett steg i ledet för att sedan kunna avveckla den helt och hållet. kan man nu ta det beslutet och sätta spiken i kistan för Lysekilsbanan och börja riva den. Inför beslutet att upphöra med underhållet hade man flera remissinstanser, till exempel i . Fler frågor lyftes av dem, exempelvis: • Är riksintressena hamn och Lysekilsbanan beroende av varandra? • Vilka framtida möjligheter finns för en hållbar utveckling av regionen när det gäller persontransporter och godstransporter? • Hur är det med tillgängligheten för järnvägs-, sjö- och lastbilstransporter i hamn? • Hur påverkas regionens strategi att behålla och utveckla maritim kompetens om den spårbundna trafiken till en djuphamn tas bort? • Att upphöra med underhållet av Lysekilsbanan kan stå i strid med de nationella och regionala målen om en fossiloberoende region och möjligheten att nå miljökvalitetsmålen. varken bemötte eller besvarade något av detta inför beslutet. Även kritik från de övriga remissinstanserna nonchalerades på samma vis. beslutade att upphöra med underhållet med kommentaren: ”Inga yttrande har inkommit varken under intern- eller vid extern remissens samrådstid som leder till en omprövning.” Flera lokala aktörer har arbetat för att få igång godstrafik ut från banan men motarbetats av . Även Försvarsmakten ser banan som en viktig del med tanke på anslutning till djuphamnen och anslutning till . Med anledning av ovanstående är min fråga till infrastrukturminister : Är det nu rätt läge att riva upp befintlig elektrifierad infrastruktur med tanke på miljömålen, då det dessutom finns intresse för att driva trafik på banan och man vill se mer gods på tåg i framtidenoch om så inte är fallet, avser ministern att agera för att banan ska vara kvar?
fr · H8111170 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1170 Regeringens hantering av överklagade tillståndsärenden av (SD) till Näringsminister (S) ansökte om bearbetningskoncession hos Bergsstaten för den tilltänkta gruvverksamheten i Laver, kommun. avslog myndigheten ansökan med hänvisning till miljöskäl med motiveringen att bolaget inte i förväg gjort en så kallad Natura 2000-prövning av gruvplanerna. Företaget valde att överklaga ärendet, som hamnade hos regeringen för beslut. Först meddelar regeringen sitt beslut, som i stort är det samma som det myndigheten fattat . Sett mot bakgrund av att , och , är i synnerligen stort behov av en ökad tillgång till metaller och mineraler och en ökad självförsörjning på dessa är eftersträvansvärd ur flera aspekter är rimliga tider för tillståndsprocesser av yttersta vikt. Om vi ska kunna producera de batterier, den förnybara energi och den nya el-, järnvägs- och laddinfrastruktur som inte minst regeringen pekar ut som central för att kunna nå de av regeringen utsatta miljömålen är det inte rimligt att tillståndsärenden tillåts dra ut . Detta i synnerhet inte om inget nytt har tillkommit som gör att regeringen har anledning att upphäva Bergsstatens beslut. Miljöarbetet och den gröna omställningen framhålls ofta av regeringen som brådskande och högt prioriterat. Det medför att de tillståndsprocesser som syftar till att göra detta möjligt rimligen bör betraktas som lika brådskande och högt prioriterade. Därmed är den tid det tagit för regeringen att fatta beslut i frågan om mer anmärkningsvärd än beslutet i sig. Detta i synnerhet som det i stort sett innebär samma beslut som Bergsstaten meddelade . Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till näringsminister följande: Hur arbetar regeringen med de tillståndsprocesser som överklagats till regeringen, och hur agerar ministern för att identifiera och genomföra effektiviseringar syftande till att förkorta handläggningstiden för tillståndsärenden som överklagats till regeringen?
fr · H8111171 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1171 Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar av (SD) till Socialminister (S) 1177 Vårdguiden är en nationell samlingsplats för information och tjänster inom hälsa och vård. 1177 Vårdguiden har öppet dygnet runt och erbjuder tjänster som sjukvårdsrådgivning, information och e-tjänster såväl via telefon som digitalt på sin webbplats mobilapp. På hittas tjänster inom hälsa och vård i alla regioner. Där återfinns också kontaktuppgifter till vårdmottagningar vilka kan kontaktas efter inloggning, vilket genom exempelvis bank-id möjliggör att man kan ta del av personlig vårdinformation och utnyttja en rad olika e-tjänster. Vilka dessa är beror dels på var i landet man bor, dels på hur gammal man är. Den som fyllt kan använda de flesta e-tjänsterna på . Det gäller exempelvis att boka, omboka och avboka tider, få medicinska råd, be om en vårdkontakt eller begära intyg eller receptförnyelser. Den som är kan emellertid inte komma åt sin egen journal eller tjänsten Läkemedelskollen. För journaltjänsten krävs att man är och för Läkemedelskollen att man har fyllt . Eftersom en vårdnadshavare enbart kan logga in och läsa sitt barns journal fram tills barnet har fyllt medför detta att bland annat journalanteckningar och provsvar blir helt otillgängliga för barn och ungdomar mellan . Detta då varken barnet eller vårdnadshavaren kan läsa journalen. Först då barnet fyllt kan det själv logga in och läsa sin journal. Endast i undantagsfall görs avsteg från detta och då efter beslut av verksamhetschef på berörd mottagning. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga socialminister : Hur ser man från regeringens sida på omständigheten att ungdomar i åldern 13–inte har möjlighet att komma åt personliga uppgifter som exempelvis provsvar och journalanteckningar via 1177 Vårdguiden, och kommer ministern att verka för att alla, oavsett ålder, ska kunna ta del av dessa tjänster på lika villkor, antingen själva eller genom vårdnadshavares försorg?
fr · H8111172 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1172 Återbetalning av studiemedel av (SD) till Statsrådet (S) () har betalat ut i skattefinansierade studielån till närmare 6 000 unga män från – så kallade ensamkommande – som saknar asylskäl men som fått tillstånd att stanna ändå i enlighet med den hårt kritiserade ”gymnasielagen”. slår nu larm om att lånen kan bli omöjliga att driva in om låntagarna försvinner ur landet eller går under jorden. När gymnasielagen klubbades sas kostnaden för skattebetalarna för att låta runt 6 000–9 000 migranter stanna och bjudas på en gymnasieutbildning uppgå till . Den siffran visade sig snart vara rejält i underkant och har reviderats upp till närmare 5 miljarder. adderas ytterligare närmare en halv miljard i form av osäkra fordringar på studielån som betalats ut till migranterna. Formellt kan CSN fortsätta att kräva återbetalning av lånen även om personen inte klarar utbildningen, inte skaffar sig ett jobb och återvänder till hemlandet. Utsikterna för de svenska skattebetalarna att få igen pengarna bedöms dock i det läget som mycket små. Enligt en sakkunnig som varit i kontakt med kan afghanska återvändare få problem med att skaffa jobb i hemlandet. Bakgrunden till det är att familjen betalat en stor summa pengar till människosmugglare för att få en av de äldre sönerna till . Den förväntade utdelningen på investeringen är att personen erhåller ett permanent uppehållstillstånd som ger resten av familjen rätt att följa efter. När detta inte infrias kan återvändaren få problem med att återupptas i familje- och bygemenskap. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att tillse att svenska skattebetalare får igen de pengar som lånats ut till så kallade ensamkommande som fått studiemedel?
fr · H8111173 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1173 Svensk medborgare arresterad i av (M) till Utrikesminister (S) Enligt medieuppgifter sitter den svenske medborgaren fast i sedan ett drygt år tillbaka i avvaktan på att utlämnas till efter en internationell efterlysning genom för påstådd ekonomisk brottslighet. Det mesta talar för att det är Li Zhihuis åsikter som är misshagliga för regimen i . Ifall han lämnas ut är risken således stor för rättsövergrepp på politiska grunder. Därmed skulle och EU få ännu ett mycket allvarligt konsulärt fall att hantera. Med den här typen av anklagelser mot oppositionella görs försök att genom hot och påtryckningar begränsa mänskliga och medborgerliga fri- och rättigheter utanför . Ytterst får det ses som ett led i pågående påverkansoperationer mot . Med anledning av detta önskar jag fråga utrikesminister : Avser ministern och att verka för att EU-landet inte ska utlämna den svenske medborgaren på oriktiga grunder till för att där straffas på politiska grunder?
fr · H8111174 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1174 Covidtest för inresande från av Boriana (M) till Statsrådet (S) beslutade regeringen om ett stopp för alla passagerarflyg från till , med syftet att förhindra spridningen av det muterade coronaviruset. Trots förbudet tilläts ett British Airways-plan att landa på , och passagerna fick komma i land utan att ha testats. Några passageraruppgifter som kunde underlätta eventuell smittspårning togs inte. infördes krav på negativt PCR-test för inresor från . Än finns dock inget hinder för resenärer som kommer från med mellanlandning i något Schengenland mot att komma in i . Därför vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att inresande från via ett annat land inte är smittbärare?
fr · H8111175 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1175 Ökning av konkurser av (SD) till Näringsminister (S) 2020 var ett tufft år för det svenska näringslivet. Hela näringar fick i praktiken nästan näringsförbud som en konsekvens av dels de restriktioner som infördes och dels de förändringar i beteendemönster som följde. Om det inte hade varit för att en rad krisåtgärder kom på plats efter kraftiga påtryckningar från oppositionen hade det sannolikt slutat än värre. Exempelvis hade med stor säkerhet arbetslösheten ökat än mer ifall arbetsgivare inte kunnat permittera personal. Utöver arbetslöshetsstatistiken bör vi även se på konkursstatistiken för att utvärdera de närings- och finanspolitiska åtgärder som vidtogs. I relation till konkursantalen 2019 varierade det månad för månad , och på helårsbasis kan man endast urskilja en marginell ökning av antalet konkurser. Enligt Kreditrapporten ökade antalet konkurser 2020 i jämförelse med 2019, medan ökningen enligt Creditsafe uppgick till . Dessa siffror är egentligen inte alarmerande, men det går att anta att många konkurser har ”skjutits upp” tack vare krisstöden. Det skulle i praktiken innebära att annars livsdugliga bolag som är verksamma inom för tillfället hårt ansatta branscher fortsatt riskerar konkurs. Detta ifall pandemins effekter håller i sig eller ifall stödåtgärder uteblir. Denna tes stärks av att december sticker ut som en dyster månad sett till konkursantal. I relation till antalet ökade konkurserna (Kreditrapporten) respektive (Creditsafe). Det återstår att se hur detta utvecklar sig framgent, och jag utgår ifrån att näringsministern, precis likt mig, avser att göra sitt yttersta för att denna markanta ökning inte ska övergå till en trend. Med det sagt återstår risken att ökningen till del beror på regeringens saktfärdiga agerande. Dels sett till att många näringsidkare vittnat om att de väntat i månader på att ska betala ut stöd som de har rätt till, dels sett till att vissa krisåtgärder dröjer – inte minst anstånd med skatteinbetalningar; se min fråga 2020/21:1053. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga näringsminister följande: Avser ministern att vidta åtgärder för att den kraftiga ökningen av konkurser inte ska hålla i sig ?
fr · H8111176 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1176 Konsekvenserna av brexit för säkerhetspolitiska linje av (M) till Utrikesminister (S) Enligt den svenska solidaritetsförklaringen kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Solidaritetsförklaringen är en central del av säkerhetspolitiska linje och finner stöd i artiklarna 42.7 och 222 i Lissabonfördraget. Utgångspunkten är att säkerhet byggs bäst i samverkan med andra länder. Som en konsekvens av det nya avtalet mellan och kommer det inte att upprättas något institutionellt samarbete inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken mellan parterna. Det innebär även att till skillnad från EU-medlemmar och nordiska länder per definition inte heller innefattas av den svenska solidaritetsdeklarationen. Detta problem har lyfts av Försvarsberedningen samt i totalförsvarspropositionen. På sidan 75 i totalförsvarspropositionen framgår: ”Försvarsberedningen har uttalat att , i förhandlingarna om den framtida relationen mellan och , ska verka för att fortsatt utgör del av EU:s säkerhetspolitiska gemenskap och därmed omfattas av den svenska solidaritetsförklaringen. Regeringen instämmer i att en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och ligger i intresse.” spelar en central roll för säkerhet och stabilitet i närområde. Landet har huvudansvaret för Natos stridsgrupp i och är initiativtagare till snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force. har även ett nära bilateralt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete med . Det är därför både angeläget och naturligt att landet innefattas av den svenska solidaritetsförklaringen. Mot bakgrund av att det nu är klarlagt att inte kommer att utgöra del av EU:s säkerhetspolitiska gemenskap vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att genomföra en översyn av säkerhetspolitiska linje med syftet att solidaritetsförklaringen även ska innefatta ?
fr · H8111177 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1177 Missbruk av arresteringsordern och av (M) till Statsrådet (S) Inrikesminister besvarar den av mig ställda frågan 2020/21:184 angående att länder som använder sig av påhittade brott och arresteringsordrar för att misskreditera eller försvåra tillvaron för politiska motståndare. Med hjälp av anmälan till riktas åtgärder mot politiskt misshagliga personer som befinner sig utomlands. Statsrådet anför i sitt svar : ”I syfte att minska risken för att utnyttjas för felaktiga ändamål har förstärkt sina rutiner för att kontrollera de efterlysningar som görs genom organisationen. stödjer dessa reformer och har därutöver vid ett flertal tillfällen lyft problemet såväl inom EU som direkt med och i bilaterala kontakter. Regeringen kommer även fortsatt betona vikten av kontinuerligt arbete för att förhindra missbruk av arresteringsorder och att missbrukas i politiskt syfte.” Det senaste exemplet är hur använt sig av för att få den svenske medborgaren gripen och arresterad i med risk för möjligt utlämnande. De anklagelser som riktas mot honom uppges ha sin grund i ekonomisk brottslighet. Det finns således all anledning för regeringen att inom EU och direkt med intensifiera arbetet med att förhindra missbruk av arresteringsorder och att missbrukas i politiskt syfte. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att gå vidare med det viktiga arbetet med att förhindra missbruk av arresteringsorder och att missbrukas i politiskt syfte, inte bara av utan även av ?
fr · H8111178 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1178 Möjliggörande av infrastrukturutbyggnad för tunga fordon av (C) till Statsrådet (S) I omställningen till mer elektrifiering av transportsektorn har en fantastisk utveckling skett på personbilssidan. Det finns nu en uppsjö av olika alternativ, och utbyggnaden av laddinfrastruktur börjar också ta fart. Där det varit tuffare har fått med sig regeringen på att det offentliga ska upphandla infrastruktur i de vita fläckarna, så att hela landet ska kunna täckas. För de tunga transporterna har utvecklingen gått långsammare. Vi ser nu att ett utökat utbud av elektrifierade tunga fordon börjar komma på plats. Trots det sker en alltför långsam utbyggnad av laddinfrastruktur för de tunga fordonen. Det är en väntad utveckling, då det är färre som ska nyttja dessa och då det är större investeringar per laddpunkt, eftersom effekterna behöver vara större. Det behövs därmed mer investeringsvilliga aktörer för att det ska kunna komma på plats. Här finns det alltså anledning att överväga åtgärder. Huvudregeln i EU-direktiven på området innebär att nätföretag inte ska äga, utveckla, förvalta eller driva laddningspunkter för elfordon (utom för eget bruk). Direktiven ger dock viss möjlighet till undantag från huvudregeln, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Det vore därför klokt att utnyttja alla tillämpbara undantag för att snabbt få på plats en utbyggd infrastruktur och snabba på den gröna omställningen inom den tunga fordonsflottan. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Kommer regeringen att använda alla tillämpbara undantag för att få på plats så mycket laddinfrastruktur som möjligt för de tunga fordonen, så snabbt som möjligt?
fr · H8111179 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1179 Verkställande av utvisningar under pandemin av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I de flesta länder där man bryr sig om sina medborgares välmående och hälsa har man under pandemin kontroller för att säkerställa att personer som reser in i landet inte bär på covid-19. Detta gäller såväl väletablerade länder som mindre utvecklade utvecklingsländer, exempelvis . Att den här typen av regler finns är ingenting vi kan påverka, men det innebär trots allt problem för vårt land. hör nämligen till de länder dit utvisning från är som vanligast, vilket gör att det blir svårt att verkställa utvisningsbeslut för personer som inför avresa vägrar att genomföra ett PCR-test. Sorgligt nog finns inte heller möjligheten att testa individer mot deras vilja, vilket innebär att exempelvis kriminella afghaner kan sätta det i system att vägra genomföra testerna i syfte att undgå utvisning. Det är fullkomligt orimligt att rådande pandemi ska kunna möjliggöra för personer som ej har rätt att vistas i landet att ändå vara kvar, särskilt om de begått ett grovt brott. Mot bakgrund av att majoriteten av dem som sitter i förvar vägrar låta sig testas krävs det en ändring av lagen: Vi måste kunna testa personer med utvisningsbeslut, även om det sker mot deras vilja. Justitie- och migrationsminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Kommer ministern att verka för en ändring av lagen så att det går att tvångstesta personer med utvisningsbeslut, eller kan vi förvänta oss att ministern agerar på annat sätt i syfte att verkställa dessa utvisningar?
fr · H8111180 · 2021-01-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1180 Stödpaket till e-sporten av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Likt kultursektorn är e-sport en del av kulturen. Även om många kanske inte håller med om det så har förvaltningsdomstolen fastslagit detta (). har regeringen presenterat totalt i krisstöd med en fördelningsnyckel som inte förändrats nämnvärt sedan den presenterades. Av den anledningen blir det svårt för andra delar av kultursektorn än de redan etablerade att beviljas medel från stödpaketen. E-sporten, inkluderat föreningar, tävlingar, cuper med mera, har exempelvis inte beviljats stöd trots att den lockar fler deltagare än andra stödberättigade organisationer för uteblivna evenemang. E-sporten i ökar ständigt, med fler medlemmar och fler tävlingar och cuper. Regeringen har aviserat fler stödpaket . Oron är växande att flera stora turneringar kommer att flyttas från till andra länder på grund av uteblivet stöd och engagemang i frågan från politiken. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att ändra förordningen för stödpaketen så att även e-sporten blir berättigad till stöd?