ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912637 · 2021-12-30 00:00:00 — Svar på fråga 202/22:637 av (C) Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker har frågat mig om det är min mening att systemet med det tillfälliga lokala och småskaliga sortimentet ska fortleva under nuvarande villkor, för de producenter som önskar så, även om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker införs i . har lämnat sitt betänkande En möjlighet till småskalig gårdsförsäljning av alkoholdrycker (SOU 2021:95). Regeringen ska nu analysera utredarens förslag för att sedan ta ställning till fortsatt hantering. Avseende Systembolagets sortiment styr bolaget själv utformningen av sortimenten utifrån de regelverk och omständigheter som behöver beaktas, t.ex. ska produkturvalet baseras på bland annat kundefterfrågan och vara sådant att ingen favorisering sker av inhemska produkter. Jag vill därför inte uttala mig om hur Systembolaget avser att utforma sitt sortiment . Inom ramen för livsmedelsstrategin arbetar regeringen aktivt med att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga mat- och dryckesföretag som kan växa, både nationellt och internationellt.
frs · H912638 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:638 av (M) Alkobommar i gränshamnar har frågat mig när beslut om alkobommar kommer att genomföras, och när det kommer att finnas alkobommar i alla våra gränshamnar i enlighet med tillkännagivandet. Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och att förhindra onyktra förare är särskilt viktigt. Det tillkännagivande som hänvisar till är slutbehandlat. På uppdrag av regeringen så undersökte möjligheterna att skyndsamt införa alkobommar i gränshamnar. Därefter gav regeringen i uppdrag att ta nästa steg i arbetet och etablera anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. Som ett resultat av det arbetet har två typer av kontrollanläggningar utvecklats, en som innebär att hamnen ifråga genomför kontroller av den tillståndsgivna trafik som ska köra in på hamnens område och en som bygger på att en myndighet genomför nykterhetskontroller på trafikanter som anländer med en färja. Coronapandemin har på flera sätt kraftigt försvårat arbetet med att etablera anläggningar och att använda dessa. En stor del av och hamnarnas diskussioner om utveckling och planering av anläggningar för nykterhetskontroller har därför pausats. Så snart smittläget tillåter förväntar jag mig att de anläggningar för nykterhetskontroll vid svenska hamnar som är etablerade börjar användas ordentligt. Det är viktigt att arbetet för ökad trafiksäkerhet fortsätter och utvecklas, inte minst när det gäller nykterhetskontroller i trafiken.
frs · H912639 · 2021-12-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:639 av (M) En jämlik och tillgänglig ätstörningsvård har frågat mig på vilket sätt som jag verkar för att säkerställa en jämlik och tillgänglig ätstörningsvård i hela . Jag delar bild av att vården vid ätstörningar ska vara jämlik, tillgänglig och av god kvalitet. Inom ätstörningsvården råder betydande skillnader när det gäller organisation och kvalitet mellan regioner och inom regioner. En anledning är att kunskaper om ätstörningar varierar. För att stödja utvecklingen av en god och jämlik vård vid ätstörningar gav regeringen, , i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för ätstörningsvården och ett kunskapsstöd riktat till professionen. Uppdraget ska slutredovisas . avsätter regeringen därtill ca för insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention genom en överenskommelse med Kommuner och Regioner. Dessa medel kan bl.a. användas för att utveckla vården vid ätstörningar. Jag vill slutligen nämna den pågående utvecklingen mot en högspecialiserad vård vid viss vård vid ätstörningar som jag ser som en viktig del i det pågående förbättringsarbetet av ätstörningsvården.
frs · H912640 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:640 av (V) Svenska storföretags klimatpåverkan har frågat mig om jag avser att ta initiativ till åtgärder som ställer högre krav på de stora företagens klimatåtaganden samt på deras redovisning av hela deras koldioxidavtryck nationellt och globalt. Många svenska företag rapporterar såväl direkta som indirekta utsläpp. Regeringen ser positivt på att företag kartlägger sina utsläpp noga och genomför ambitiös klimatrapportering. Ekots granskning redovisar såväl direkta som indirekta utsläpp från företag, inklusive utsläpp som sker när produkter som tillverkats av svenska företag, exempelvis lastbilar, används i andra länder. ska ta sitt fulla ansvar för att beräkna, rapportera och följa upp sina nationella utsläpp i enlighet med högt ställda nationella och internationella krav. Regeringen och berörda myndigheter arbetar också löpande för förbättrad rapportering och utvecklade mätmetoder. Det internationella samarbetet på klimatområdet är organiserat så att alla länder ansvarar för de utsläpp som sker i respektive land. Jag avser inte försöka ändra på denna ordning. Däremot kommer även fortsättningsvis att vara en starkt pådrivande kraft för att höja ambitionerna i klimatpolitiken, såväl internationellt som inom EU. Det är avgörande att vi får ner världens samlade utsläpp av växthusgaser, inte bara de som sker inom gränser. För att minska de globala växthusgasutsläppen i den utsträckning som vi i har rådighet över, är minskade utsläpp från svensk privat och offentlig konsumtion ett viktigt led. Miljömålsberedningen har därför fått i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp och ska redovisa resultatet av arbetet . Regeringen kommer även fortsatt arbeta för att underlätta den snabba omställning som sker, inte minst inom industrin och i transportsektorn. De satsningar regeringen gör genom exempelvis Industriklivet, Klimatklivet och genom de gröna kreditgarantierna stöttar omställningen som svenska företag nu genomför. Tillsammans med höga krav och ekonomiska styrmedel som energi- och koldioxidskatter samt EU:s utsläppshandel ges en effektiv styrning mot minskade utsläpp. Regeringen fortsätter också satsningarna på de specifika initiativ som syftar till att stärka företags klimatåtaganden och bidra till klimatomställningen. Exempelvis har regeringen tagit initiativ till både Fossilfritt och LeadIT som syftar till att stödja och uppmuntra företag, såväl i som utomlands, i sin omställning. Genom att bidra till att ny teknik utvecklas som kan spridas globalt och fortsätta ha en hög ambition både i det nationella och i det internationella klimatarbetet kan vi bidra till att minska såväl direkta som indirekta utsläpp från varor och produkter.
frs · H912641 · 2021-12-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:641av (M) Vaccinbevis till personer som vaccinerats med godkänt vaccin har frågat mig om jag avser agera skyndsamt för att de som har fullvaccinerats med ett av godkänt vaccin ska kunna få ett svenskt vaccinbevis. Tjänsterna för covidbevis fungerar på det stora hela mycket bra och de allra flesta som beställt ett covidbevis har kunnat få det snabbt och med en hög säkerhetsnivå. Personer vaccinerade i ett EU land kan få ett EU vaccinbevis. Dessa vaccinbevis gäller även i där det krävs vaccinbevis. Vaccinationer givna i utlandet får dock inte registreras i det , som är ett hälsodataregister. Det innebär att separata lösningar behöver utvecklas om personer som vaccinerats med ett av godkänt vaccin men utanför ska få ett svenskt vaccinationsbevis. Till skillnad från många andra länder väljer sammanhållna nationella tjänster för vaccinationsbevis. Dessa tar att få på plats men belastar inte hälso- och sjukvården i samma utsträckning och minskar risken för missbruk av systemet. ställer också höga krav på hur känsliga personuppgifter hanteras. För personer som är folkbokförda i , men som vaccinerats utanför , har en särskild teknisk lösning tagits i drift hos . En rutin för bl.a. granskning av de utländska dokumentens äkthet samt för kontroll av personens identitet börjar också ta form och kan börja användas . Personer som har fått en dos i utlandet och en dos i kan få ett covidbevis i om vederbörande har fått den senaste dosen i och om vårdgivaren har registrerat uppgifterna i enlighet med rekommendationer. Om den senaste dosen har givits i ett annat EU-land kan den vaccinerade i regel beställa vaccinationsbeviset där, i enlighet med hur EU-systemet är tänkt att fungera. Avseende medborgare från tredje land som har vaccinerats utanför EU och som vistas i anser regeringen att det är viktigt att dessa personer också kan få tillträde till platser där vaccinbevis krävs. Regeringen avser skyndsamt att se över de tekniska och juridiska möjligheterna för detta. kopplar allt fler länder ihop sina vaccinationsbevis till EU:s digitala system. Vaccinerade i dessa länder har ofta goda möjligheter att beställa ett vaccinationsbevis på plats och använda det i samt andra europeiska länder. Sammanfattningsvis anstränger sig regeringen och involverade myndigheter för att hitta lösningar för varje situation, men utan att sänka de höga krav som ställer på hantering av känsliga personuppgifter samt med fokus på övriga säkerhetsaspekter.
frs · H912642 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:642 av (SD) Återbetalning av biljettkostnad vid krav på vaccinationsbevis har frågat mig om jag kommer att verka för att omgående förtydliga reglerna gällande återbetalning av evenemangsbiljetter vid krav på vaccinationsbevis. Om konsumenter har rätt till återbetalning av biljettkostnader på grund av att de inte uppfyller en arrangörs krav på vaccinationsbevis kan variera beroende på omständigheterna. Vilka avtalsvillkor som gäller i det enskilda fallet är av central betydelse. Det är en fråga för rättstillämpningen att avgöra i vilken utsträckning en konsument i ett enskilt fall har rätt att få tillbaka kostnader för biljetter. pågår inget arbete inom i syfte att förändra det existerande regelverket i detta avseende, men regeringen följer utvecklingen noga.
frs · H912648 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:648 av (C) Regeringens styrning av jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten har frågat mig på vilket sätt regeringens styrning av Försvarsmaktens jämställdhetsarbete har utvecklats . Försvarsmakten ingår, tillsammans med 53 andra myndigheter, i regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter. Programmet syftar till att stärka myndigheternas arbete så att deras verksamheter ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering kräver ett långsiktigt utvecklings- och förändringsarbete och innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med och beaktas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla processer. Försvarsmakten har haft en årlig och kontinuerlig styrning i myndighetens regleringsbrev rörande arbetet med jämställdhet och likabehandling, ökning av andelen kvinnor i myndigheten samt genomförande av den nationella handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet. Försvarsmakten ingår även, , i regeringens uppdrag till statliga myndigheter att bidra med underlag för genomförande av Agenda 2030. I regleringsbrevet hade myndigheten dessutom uppgiften att inkomma med en redovisning för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering 2022–2025. I redovisningen förhåller sig Försvarsmakten till samtliga jämställdhetspolitiska mål och lägger en grund för myndighetens fortsatta arbete inom jämställdhet och jämlikhet. Försvarsmakten har också i uppgift att i samband med årsredovisningen för särskilt redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att den materiel som anskaffas är ändamålsenligt utformad för såväl kvinnor som för män. Min bild är att Försvarsmakten bedriver ett målinriktat och strukturerat arbete avseende jämställdheten och likabehandling. Åtgärder som vidtagits börjar ge resultat och det är av stor vikt att arbetet fortsätter framåt.
frs · H912657 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:657 av (M) om mark för kärnkraftsutbyggnad har frågat statsrådet hur regeringen avser att verka för en lagändring för att möjliggöra för andra bolag än , Uniper och Fortum att bygga ny svensk kärnkraft om intresse finns. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt den reglering i (17 kap. 6 a §) som togs fram 2010 av den alliansregering som ledde, ska förutsättningar skapas för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. De principer som låg till grund för alliansregeringens energiuppgörelse 2009 och den efterföljande propositionen bekräftades senare i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016. Energiöverenskommelsen resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men slog också fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över lagen om kärnteknisk verksamhet som lämnade betänkandet Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar (SOU 2019:16). Betänkandet har remitterats och genomförts i vissa delar. Återstående förslag bereds nu i . Utöver detta planeras inga ändringar i lagstiftningen.
frs · H912658 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021:22:658 av (M) Kommunalt veto och vindkraftverk har frågat energi- och digitaliseringsministern om han avser att verka för att behålla det kommunala veto vid beslut om vindkraftsetableringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att konstatera att har antagit målet att av elproduktionen ska vara förnybar . Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Det är därför nödvändigt att tillståndsprövningen präglas av effektivitet och förutsägbarhet. Så är det inte . Utredningen som av den anledningen fick i uppdrag att se över och föreslå en effektiv och rättssäker tillståndsprocess för vindkraft lämnade sitt betänkande, En rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53). Där föreslås bland annat att kommunerna fortsatt ska ha rätt att säga nej till vindkraft och att en ny lag ska tydliggöra att kommunens beslut ska avse mark- och vattenanvändningen. Kommunens besked ska enligt förslaget lämnas för att därefter inte kunna ändras. Betänkandet har remitterats och remissvaren analyseras nu inom . Det jag kan konstatera är att det finns en utbredd förståelse bland remissinstanserna för att de nuvarande tillståndsprocesserna för vindkraftsetableringar behöver ses över, i syfte att få en mer förutsägbar och effektiv prövningsprocess. Berörda parter instämmer i utredningens bedömning att kommunerna fortsatt ska ha inflytande över mark- och vattenanvändningen i den egna kommunen. Jag ser också att huvuddelen av remissinstanserna är positiva till att en ny modell för kommunalt inflytande ersätter den befintliga och att kommunens besked ska lämnas tidigare i processen. Betänkandets förslag och remissinstansernas synpunkter analyseras fortfarande.
frs · H912660 · 2021-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:660 av (L) Ombildningen av har frågat mig vilka ytterligare underlag regeringen har inhämtat avseende verksamhetens kvalitet på . I den forskningspolitiska propositionen (Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för , prop. 2020/21:60) aviserade regeringen att blir universitet från under förutsättning att högskolan kan visa att den har åtgärdat de brister med det interna kvalitetssäkringssystemet som har påtalat. har en framstående position bland landets lärosäten. Det är den högskola som har flest antal doktorander och flest examenstillstånd på forskarnivå, samt en hög andel extern forskningsfinansiering. Regeringen har, i enlighet med propositionen, inhämtat underlag från om verksamheten vid ur ett kvalitetsperspektiv. Vidare har regeringen inhämtat underlag från angående vilka åtgärder som vidtagits för att åtgärda bristerna med det interna kvalitetssäkringssystemet. Av underlaget framgår bl.a. att har vidtagit åtgärder när det gäller styrning och organisation, jämställdhet samt hur student- och doktorandperspektivet i olika processer ska utvecklas. ansvarar för det nationella kvalitetssäkringssystemet och kommer inom ramen för sitt självständiga uppdrag att göra en uppföljande granskning av lärosätets kvalitetssäkringsarbete. Regeringen kan utifrån de inkomna underlagen konstatera att redan har vidtagit ett flertal relevanta åtgärder och har förtroende för det arbete som bedrivs av lärosätet och . Det är regeringen som beslutar om en högskola ska benämnas universitet. Detta har regeringen gjort genom en ändring i högskoleförordningen (1993:100). I och med beslut om budgeten tillförs lärosätet i ökade forskningsanslag för att få möjligheter att utvecklas som universitet. har examenstillstånd för att ge utbildning på forskarnivå inom sex forskningsområden, som spänner från teknik till utbildningsvetenskap. När lärosätet nu får universitetsstatus kommer det att kunna anordna utbildning på forskarnivå samt examinera doktorer inom alla ämnen som det väljer. Ett nytt universitet i är en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik att stärka med målet att vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation.
frs · H912661 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:661 av (M) Miljölagars motverkande effekt har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra en ökad helhetsbedömning när olika klimat- och miljölagstiftningar krockar och utgör ett hinder för varandra. Regeringen varken kan eller bör recensera en domstols dom i ett enskilt fall som detta. Domen har inte vunnit laga kraft och kan komma att överklagas. När det gäller den generella frågeställningen om möjligheten till en helhetsbedömning när olika klimat- och miljöintressen krockar vill jag lyfta fram följande. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (, dir. 2019:101). inkom utredaren med delbetänkandet ”En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden” (SOU 2021:21). Delbetänkandet har varit ute på remiss med sista svarsdatum och beredning pågår i . Delbetänkandet innehåller flera förslag som i huvudsak riktar sig mot prövningen av miljöfarliga verksamheter och åtgärder som ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Utredningens förslag syftar till att modernisera och dess tillämpning, så att den blir ett effektivt verktyg för att bidra till att klimatmål nås. I det sammanhanget kan särskilt nämnas förslaget att utreda vidare en så kallad avvägningsregel. I sak skulle en sådan regel innebära att en verksamhet som trots sin klimatnytta inte skulle få tillstånd , eller som skulle begränsas av villkor som skulle komma att minska klimatnyttan, borde kunna få tillstånd grundat på att dess klimatnytta vägs in. fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppgift att utreda möjligheten att väga klimatnytta mot negativ påverkan på människors hälsa och miljön, genom en särskild avvägningsregel i eller på annat sätt, och att lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningens slutbetänkande ska redovisas .
frs · H912667 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:667 av (KD) Kriterier för end-of-waste har frågat mig om hur regeringen avser gå vidare med frågan kring nationella kriterier för när avfall upphör att vara avfall (end of waste-kriterier) efter utredning. Cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för regeringen. Omställningen har en stor potential att minska resursanvändningen och är ett verktyg för att nå såväl miljö- och klimatmålen som de globala hållbarhetsmålen i Agenda . I regeringens strategi för cirkulär ekonomi finns visionen ”ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material”. För att övergången till en mer cirkulär ekonomi ska lyckas behöver avfallsmängden minska och återvinningen öka. Med det sagt delar jag syn på vikten av att avfallet ska ses som en resurs. Som en del i arbetet för en cirkulär ekonomi har regeringen gett ett uppdrag att analysera förutsättningarna för nationella kriterier för när avfall upphör att vara avfall samt om det skulle kunna vara aktuellt att ta fram sådana nationella kriterier. skulle också redovisa en möjlig plan för vilka avfallsströmmar som är mest prioriterade och relevanta. Regeringen tog emot redovisningen av uppdraget från . redovisning analyseras inom . är det därför för tidigt för mig att ta ställning till hur regeringen kommer gå vidare med utredningen.
frs · H912670 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på riksdagsfråga 2021/22:670 av (C) Klimatnyttan med utökad elproduktion har frågat mig om jag anser att tillkommande elproduktion tränger ut europeisk elenergi, och om jag i så fall kommer att ge i uppdrag att se över sina beräkningsgrunder i linje med detta. Vi har många viktiga elförbindelser till grannländerna och är en stor nettoexportör av i princip fossilfri el. har nettoexporten varit mellan 10 och , vilket kan jämföras med elförbrukning som är ungefär . När el exporteras från till länder med en högre andel fossil energi i energimixen så ger det naturligtvis en positiv klimateffekt. När det gäller klimateffektbedömningar har , , och ett pågående uppdrag att ta fram en myndighetsgemensam nationell vägledning för bedömning av hur olika styrmedel och åtgärder liksom andra omvärldsfaktorer påverkar utsläppen av växthusgaser och bidrar till klimatomställningen. Jag ser fram emot att ta del av slutredovisningen som ska lämnas . Utöver detta arbetar regeringen just nu med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Med elektrifieringsstrategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till klimatmål. Arbetet med elektrifieringsstrategin är i sitt slutskede. Regeringen avser att fatta beslut om strategin .
frs · H912671 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:671 av (C) Beslut om havsplaner har frågat energi- och digitaliseringsministern när han och regeringen avser att fatta beslut om havsplanerna, och om de kommer att uppdateras i linje med den nya situation vi har i med både efterfrågan på el och ansökningsläget kring havsbaserad vindkraft. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. havsplaner ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att förena näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål. Havsplanerna ska främja samexistens mellan olika verksamheter och användningsområden. Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplaner för , och bereds fortfarande inom . Inriktningen är dock alltjämt att beslut ska fattas .