ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113038 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3038 Utredning om orsakerna till det dödliga skjutvapenvåldet i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade (Brå) en utredning gällande det dödliga skjutvapenvåldet. Det var en mycket dyster läsning. 22 europeiska länder hade jämförts under , och utredningen visade att under dessa år flyttat sig från botten till toppen när det gäller det dödliga skjutvapenvåldet. ligger på andra plats på denna skrämmande lista, bara ligger före . Ingenstans i ser man denna dramatiska utveckling till det sämre. Skjutningarna kopplas till narkotikahandel och gängkriminalitet. Det är bra att regeringen beställt den här utredningen av Brå, men det är mycket underligt att det inte ingick i uppdraget till Brå att även undersöka anledningarna till denna dramatiska utveckling. Visst är det bra att veta hur situationen är i , men det är även mycket viktigt att veta anledningen till att dagens situation uppstått. Det är viktigt för att samhället ska kunna sätta in rätt åtgärder för att förebygga framtida dödskjutningar. I och med att utredningen inte innehåller uppgifter om varför denna skrämmande situation uppstått i är det öppet för gissningar och spekulationer snarare än definitiva svar, vilket naturligtvis är dåligt ur många olika synvinklar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att tillsätta en utredning som ska ta reda på varför har denna dramatiska ökning av dödsskjutningar jämför med övriga ?
fr · H8113039 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3039 Förbindelser till av (M) till Infrastrukturminister (S) har dels en metro mellan och , dels en fast förbindelse mellan och (HH), diskuterats. Dessa infrastrukturprojekt hade gynnat i allmänhet och i synnerhet. Det är viktigt att planerna sätts i verket. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern, tillsammans med den danska transportministern, få till stånd en överenskommelse om att sätta igång en lokaliseringsutredning av HH och strategisk analys av en metro mellan och ?
fr · H8113040 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3040 Hot och våld i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) har publicerat en ny rapport om hot och våld i skolan. Enligt rapporten uppger bland annat av högstadielärarna och av gymnasielärarna att de har övervägt att byta yrke på grund av hot och våld. Hot och våld i skolan är ett mycket allvarligt problem. Skolan ska vara en lugn och trygg miljö där det råder ordning och reda, respekt och studiero. Med anledning av detta önskar jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att få bort hot och våld i skolan?
fr · H8113041 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3041 FMV:s effektivitet och möjligheterna att realisera försvarsbeslutet av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret kommer att stärkas och växa som ett resultat av det försvarsbeslut som fattades av . Ett flertal stora materielbeställningar, när det gäller såväl större plattformar som mängdmateriel, kommer att vara en viktig del i att stärka försvarsförmåga. () som har huvudansvaret för att upphandla, utveckla och leverera materiel och tjänster till det svenska försvaret har en central roll för att materielförsörjningen ska fungera. I årsredovisningen för staten konstaterar dock regeringen att har det för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar upparbetats av de 72 000 miljoner som beslutat om. FMV har bemyndigande för huvuddelen. Ett enigt försvarsutskott konstaterar i sitt yttrande att utskottet ser med ”oro på att regeringen redovisar att FMV inte har upparbetat beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 på grund av att industrikontrakt inte har lagts enligt den ursprungliga planeringen”. Utskottet anser vidare att underutnyttjandet av beställningsbemyndigandet aktualiserar frågan om FMV:s effektivitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra effektiviteten hos FMV så att ambitionen i försvarsbeslutet kan uppfyllas?
fr · H8113042 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3042 Forskningsanslag till FOI angående civilt försvar av (M) till Försvarsminister (S) forskning kring militärt försvar via bland annat FOI ökar . Det är både bra och nödvändigt. Några medel till FOI de kommande tre åren gällande forskning till civilt försvar är dock . finns det avsatt , vilket kan jämföras med att anslaget till forskning kring militärt försvar är . I ljuset av pågående pandemi framgår det tydligt att har haft stora brister i att hantera stora kriser. För att vi ska stå bättre rustade är forskning och förberedelser en absolut nödvändighet. Med ovanstående som bakgrund vill jag fråga försvarsminister : Hur ser ministern på fördelningen av forskningsmedel gällande militärt och civilt försvar till FOI, och är ministern beredd att skjuta till mer medel till forskning kring civilt försvar?
fr · H8113043 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3043 Svenskt deltagande i gränsobservation av (SD) till Utrikesminister (S) tillfångatog sex armeniska militärer. föreslog fungerande premiärminister att internationella observatörer från och Minskgruppen placeras på gränsen mellan och . ingår i Minskgruppen. Därför vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att ta initiativ till att svenska observatörer deltar i en observatörsmission vid gränsen mellan och ?
fr · H8113044 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3044 Åtgärder för att möjliggöra utvisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen avslöjade att (enligt Noas beräkning) av utvisningsdömda personer vägrar ta ett frivilligt covidtest. Dessa kan på så sätt hindra myndigheterna från att verkställa utvisningen, till följd av att covidtest i många fall är ett krav från såväl flyglinjer som mottagandeländer. Mitt i allt detta står såväl polisen som maktlösa. Justitie- och migrationsminister har hänvisat till rådande lagstiftning i samband med att frågor om detta har ställts, och det har gått att antyda att ministern inte är villig att verka för en lagändring, till följd av att pandemin förhoppningsvis snart är slut. Det ändrar dock inte det faktum att en liknande situation med krav på testresultat för att olika länder ska ta emot sina medborgare kan uppstå eller att befintliga krav kommer att hålla i sig långt efter att pandemin är över. Även om lagstiftningsprocessen kan ta tid är det med andra ord uppenbart att en förändring ändå krävs, varför processen bör påbörjas möjligt. Att så sker behöver inte förhindra att regeringen för en dialog på diplomatisk nivå med eller andra länder som vägrar att ta emot sina medborgare. Mot bakgrund av ovanstående önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern verkar för en lagändring i syfte att möjliggöra tvingande tester för utvisningsdömda, och om inte, varför, och vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att kortsiktigt lösa situationen med utvisningsdömda som inte kan utvisas?
fr · H8113045 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3045 Pollenmätningar av (M) till Socialminister (S) finns det ungefär 3 miljoner pollenallergiker i . Pollensäsongen pågår från tidig vår till sen höst och varierar beroende på var i landet man bor. Genom att lära sig känna igen symtomen och medicinera rätt kan man ta kontroll över sin allergi och minska besvären. 1177 Vårdguiden rekommenderar att följa pollenprognoserna, föra dagbok och medicinera rätt. Detta leder till ett bättre mående för pollenallergikern säsongen igenom. Pollenmätningarna behövs för att personer med pollenallergi ska kunna planera sin medicinering och vardag. Pollenmätningarna har ingen samlad statlig finansiering, och detta gör att hela systemet är såpass bräckligt att en pensionsavgång helt plötsligt kan få konsekvensen att mätningarna inte görs. Detta hände i norra när ansvarig för mätningarna gick i pension. Regionerna har agerat för en lösning för att mäta och analysera pollenhalterna i sina respektive län. Det är dock bara en tillfällig lösning. Bland annat har anfört att staten behöver ta ett långsiktigt ansvar för att mäta och analysera pollenhalterna. Detta kan man göra genom att ge både uppdrag och nationell finansiering till en statlig myndighet för att driva och samordna ett rikstäckande nätverk runt pollenmätningarna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att pollenmätningarna kan göras i hela landet långsiktigt?
fr · H8113046 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3046 Produktion av skyddsmateriel av (SD) till Socialminister (S) Många har sedan rådande pandemi slog till undrat vad den svenska coronastrategin egentligen går ut på, mer än att skydda riskgrupper – om det nu finns något land i världen där detta inte anses vara prioriterat. En sak har varit säker: Den svenska strategin har präglats av otydlighet, och nästan allt baseras på frivillighet. I alla fall fram till dess att socialministern medgav att det över huvud taget aldrig hade fattats något beslut om en svensk strategi. Efter det klarnade det för många. Diskussionen om munskydd och annan skyddsutrustning har också kantats av olika påståenden och besked. Statsepidemiolog sa exempelvis att munskydd inte passade den svenska coronastrategin. I olika riktlinjer från myndigheter framställdes munskydd som sekundära och inte så viktigt ens för personal inom vård- och äldreomsorg att använda. Flera framstående myndighetspersoner hävdade vidare att munskydd till och med kunde innebära en ökad fara för enskilda. Som grund för detta sa man bland annat att de kunde öka risken för ansiktsberöring samt att det skulle göra att man invaggades i en falsk trygghet och således riskerade att inte tänka på distansering. Båda dessa påståenden saknade helt och hållet vetenskapligt stöd, då forskningen pekar på raka motsatsen: Munskydd gör att man rör sig mindre i ansiktet och fungerar dessutom som påminnelse om att hålla avstånd. Sorgligt nog var det många bland allmänheten som svalde myndigheternas desinformation, och vi kunde därmed se vittnesmål om hur privatpersoner som valt att använda munskydd aktivt hånades. I länder som i stället valt att ta det säkra för det osäkra och utgå från vetenskapen såg vi tidigt ett helt annat förhållningssätt. är ett exempel, som till följd av materialbristen bara lyckades ställa om sin inhemska produktion för att möta det akuta behovet av skyddsutrustning. Följden av detta blev att de snabbt överproducerade exempelvis munskydd, som därför kunde doneras till andra länder, bland annat , med ett stort behov. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Tog ministern några initiativ för att möjliggöra en omställning av verksamheter i syfte att få en inhemsk produktion av skyddsutrustning och andra bristvaror i början av pandemin?
fr · H8113047 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3047 Svenska kraftnäts framtidsanalys av (SD) till Statsrådet (S) släppte en framtidsanalys. I rapporten presenteras hur elsystemet påverkas av de klimatpolitiska ambitionerna i kombination med en allt större andel förnybar energi. Man beskriver ett framtidsscenario där det svenska elsystemet under en stor del av året är på, eller över, gränsen till blackout och där villaägare och serverhallar skaffar sig batterier och elaggregat eftersom de emellanåt får så höga elpriser att de måste koppla bort sig från elnätet. blir under delar av året helt beroende av att grannländerna kan och vill skicka delar av sin elproduktion över gränsen, och kvaliteten på elen är regelbundet så dålig att den kan förstöra allt från industrimaskiner till tandborstladdare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av Svenska kraftnäts framtidsanalys, och i så fall vilka?
fr · H8113048 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3048 Byggnation i kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöer av i (SD) till Statsrådet (MP) Att stor hänsyn tas till omgivningarna vid byggnation i kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöer bör vara en självklarhet rent generellt i . I synnerhet när det rör sig om miljöer som har särskilt omfattande skydd i lagar och förordningar ställer det stora krav på att respektera och harmonisera med omgivningarna. i har miljöer med stora kulturhistoriska värden, och platsen har sedan senmedeltiden varit kunglig mark. På återfinns en rad historiska byggnader och monument, museer, gallerier, grönområden, nöjesparken , friluftsmuseet och så vidare. Som del av Kungliga skyddas av omfattande restriktioner gällande byggnation och exploatering. Förutom att området är särskilt skyddat i som del av gäller det att uppfylla krav i . Dessutom finns utvalda områden på som skyddas i form av att de är statliga byggnadsminnen och del av riksintressen. Trots det skydd som åtnjuter har byggnation tillåtits som avviker kraftigt från omgivningarna i de kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöerna, vilket har vållat stor debatt och kontrovers. Ett exempel på detta, som har fått stort medialt utrymme och som har kritiserats mycket hårt, är tillbyggnaden till . Den välkända konsthallen invigdes men har fått ett slags tillbyggnad som många kritiker jämför med en betongkloss, en cementbunker och dylikt. Det är mycket tydligt att byggnaden inte harmonierar med omgivningarna, utan snarare sticker ut kraftigt i förhållande till dessa. Kritiker av tillbyggnaden frågar sig hur den har kunnat uppföras i ett område med så höga kulturhistoriska värden, trots det starka skydd som området har. Kritiken har varit omfattande och har inte bara kommit från politiskt håll, utan också från olika välkända kulturpersonligheter, samhällsdebattörer etcetera. Rörelsen har efter en omröstning utsett tillbyggnaden till till fulaste nyproduktion. Förutom tillbyggnaden till finns också en rad andra byggplaner på som har väckt oro om möjligheten att bevara områdets karaktär . Frågan om byggnation på är inte bara relevant för området och i sig utan också för hur vi värnar kulturhistoriska värden i allmänhet över när det byggs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tar statsrådet för att säkerställa att byggnation sker med respekt och harmoni gentemot omgivningarna i kulturhistoriskt betydelsefulla och känsliga miljöer som skyddas särskilt i lag, såsom i det aktuella fallet?
fr · H8113049 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3049 Böter för nedskräpning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Utemiljön är vårt gemensamma vardagsrum. Det ska vara vackert och trivsamt. Tyvärr är långt ifrån varken lokalsamhällen, städer, vår natur på landsbygden, skogar eller strandmiljöer fria från skräp och sopor. Skattebetalarna får betala stora belopp för att få städat i kommuner, städer, ute på landsbygden och längs våra kuster och sjöar när det ser ovårdat ut. En del dumpar säckar, vitvaror, möbler och annat direkt ute vid vägkanten eller inne i buskage, vid stenbrott och så vidare. Snabbmatspåsar kan ses ligga vid trottoarer, i parker och på parkeringsplatser och slängs till och med ut från bilen när man ätit upp. Under pandemin då många lockats ut i det gröna rummet har också sopor blivit ett fotspår av kvarlämnat skräp. Kommuner som har parkeringsvakter och ordningsvakter skulle kunna använda tjänsterna till att bötfälla för nedskräpning, men då behövs en ändrad lagstiftning. har föreslagit att en lösning i den riktningen skulle kunna vara önskvärd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att regeringen lämnar förslag om att sådana yrkesgrupper som ordningsvakter och parkeringsvakter ska kunna bötfälla för nedskräpning?
fr · H8113050 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3050 Alarmerande rapporter om situationen i Tigray av (S) till Utrikesminister (S) Det har varit svårt att få information om vad som egentligen händer i Tigray i . Regionen har i stort sett varit mörklagd sedan krigsutbrottet . har emellertid flera rapporter kommit om massövergrepp på den civila befolkningen i hela regionen. Allt fler internationella experter indikerar att det som har framkommit bara är toppen av ett . Amerikanska experter framhåller att det pågår en etnisk rensning av tigreaner. Rapporterna beskriver utomrättsliga avrättningar och massiva övergrepp i stor skala, inklusive omfattande sexuellt våld. Uppgifter har också framkommit om att kemiska stridsvapen använts och också drabbat civilpersoner. Vidare rapporteras att nödhjälp blockeras och att bönder hindras från att så, vilket innebär att nästa säsongs skörd kan utebli och regionen drabbas av massvält. Om detta sker organiserat väcker det frågan om här inte begås förbrytelser som kränker folkrätten. Tsedale Lemma, utgivare av tidningen , menar att det inte antalet övergrepp utan om själva avsikten, intentionen. Oberoende observatorer, till exempel Mukesh Kapila, förre detta FN-officier med bred erfarenhet av folkmord i bland annat , och , har slagit larm om vad han beskriver som ett pågående folkmord i Tigray. Parallellt med de djupt oroande rapporterna om situationen i Tigray pågår konflikter mellan den federala armén och olika beväpnade grupper i andra delar av landet. Det handlar inte minst om sammandrabbningar mellan landets största folkgrupper. Rapporter om detta tyder på att det föreligger allvarlig risk för att människor utsätts för etnisk rensning. De senaste rapporterna om situationen i Tigray[1][2][3][4][5][6] är så alarmerande att de kräver särskild och tidig uppmärksamhet. Om det pågår grova brott mot mänskligheten där nu måste omvärlden ingripa. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera utifrån de fakta som kommit fram i de senaste rapporterna om situationen i Tigray i ?
frs · H8122612 · 2021-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2612 av (SD) En nedläggning av flygplats har frågat mig om regeringen har beaktat uppgifterna från det privata konsortiet som motsäger utredning, och om regeringen avser att motarbeta att flygtrafiken återgår till sin tidigare omfattande trafik för att kunna möjliggöra att även ska kunna ha kapacitet för Brommatrafiken. Coronapandemin har fört med sig ett kraftigt minskat flygresande. Men inträffade ett trendbrott där inrikesflyget började minska som vi såg en stor samhällsdebatt kring flygets klimatpåverkan. En stor del av trafiken på utgörs av inrikestrafik. Det är tveksamt om volymerna på inrikestrafiken kommer att bli desamma som . Det finns flera skäl till detta. Ett viktigt skäl är den ökade digitaliseringen som medför att behovet av affärsresor kan minska, även för flyget. Detta är tydligt, inte minst med tanke på den utveckling av distansarbete som skett under pandemin. Regeringen har tillsatt en utredare som ska analysera och redovisa hur driften och verksamheterna vid formellt kan avvecklas. Det handlar bland annat om att beskriva de juridiska respektive ekonomiska förutsättningarna och konsekvenserna av en avveckling av flygplatsen. Utredaren har också i uppdrag att beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av verksamheten. Uppdraget ska redovisas . har i uppdrag att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. får inte utan regeringens godkännande lägga ned eller överlåta någon av de flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. har utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Enligt Swedavia AB:s bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. gör vidare bedömningen att flygtrafiken i istället bör koncentreras till . Deras bedömning är att detta på bästa sätt värnar både konkurrenskraft och tillgänglighet.
frs · H8122620 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2620 av i (SD) Regeringens ansvar för listan över säkra länder i har frågat mig om jag anser att den lista som tagits fram av motsvarar mina förväntningar och behov, och om inte, hur jag tänker agera för att listan ska motsvara mina tidigare uttryckta förväntningar. Frågeställaren syftar på vilka länder som kan komma att tas upp på en förteckning av säkra länder som håller på att ta fram med anledning av de nya regler om säkra ursprungsländer som började gälla . De nya reglerna är en åtgärd som regeringen har vidtagit för att återigen ge möjlighet att bedöma en asylansökan som uppenbart ogrundad och besluta om avvisning med omedelbar verkställighet om sökanden uppenbart saknar skyddsbehov. Reglerna om säkra ursprungsländer bygger på ett EU-direktiv som har att förhålla sig till. Enligt måste en medlemsstat som ska införa regler om säkra ursprungsländer anta en förteckning över sådana länder. Bedömningen av om ett land ska tas upp på en sådan förteckning ska utgå från definition av ett säkert ursprungsland. Det innebär att för att sättas upp på förteckningen ska det vara ett land där det allmänt och genomgående inte förekommer förföljelse eller annan skyddsgrundande behandling. Att asylsökande från vissa länder får avslag i hög utsträckning i förhållande till antalet sökande kan vara en relevant faktor att beakta. Men det krävs en grundlig genomgång och helhetsbedömning av situationen i landet i fråga för att avgöra om definitionen av ett säkert ursprungsland är uppfyllt. Regeringen har gett i uppdrag att besluta om förteckningen eftersom verket som expertmyndighet är bäst lämpad att bedöma vilka länder som uppfyller definitionen av ett säkert ursprungsland. arbetar med landinformation och omvärldsanalyser utifrån ett asylrättsligt perspektiv och tar också fram rättsliga ställningstaganden om specifika länder. har därmed den kompetens som behövs för att kunna göra den grundliga bedömning som krävs och för att tillgodose rättssäkerhetskraven på kontinuerlig översyn och snabb ändring av förteckningen. bedömning av vilka länder som ska tas upp på förteckningen är alltså inget regeringen bör uttala sig om.
frs · H8122621 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2621 av (SD) Utökat konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostäder har frågat statsrådet hur och när hon avser att möta upp behovet av utökat skydd för köpare av nyproducerade bostäder. Arbetet inom regeringen är fördelat på så sätt att det är jag som ska svara på frågan. Det ska vara tryggt att äga och bo i en bostadsrättslägenhet. Det behövs därför ett bra rättsligt skydd både för bostadsrättshavare och för dem som avser att köpa en bostadsrätt, inte minst eftersom ett köp av en bostadsrätt ofta har en väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. Regeringen har gjort det lättare för medlemmar att få insyn i bostadsrättsföreningen, om de misstänker att det förekommer missförhållanden. En tiondel av medlemmarna kan numera utan krav på att frågan först behandlats på en föreningsstämma begära att utser en särskild granskare eller en minoritetsrevisor. Den särskilda granskarens oberoende och rätt till insyn har också stärkts. Just nu pågår det ett arbete i med att ta fram förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. I det ingår bl.a. de förslag till åtgärder som finns i betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31). Det handlar exempelvis om skärpta krav på den ekonomiska planen, intygsgivarna och förhandsavtalen. Flera av förslagen knyter an till de brister som har uppmärksammats av och som även omfattas av tillkännagivanden på området. På några punkter behöver dock förslagen kompletteras för att ge underlag för att gå fram med ny lagstiftning. Detta bereds just nu i och regeringen kommer att återkomma till när beredningen är färdig.