frs · H8122062 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2062 av (M) Åtgärder med anledning av distansundervisning har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder med en tydlig plan för att regeringen ska ge elever som hamnar i kläm en likvärdig möjlighet att nå resultat och att komma i arbete som elever före och efter dem. påtalar att årets elever i årskurs 9 inte kan flytta kurser och att de varit hemma större delen av 2020 och . Hon anger att det finns en risk att dessa elever gör ett felval till gymnasieskolan och därmed får svårt att klara sina studier. Covid-19-pandemin har påverkat skolan och dess effekter kommer att leva kvar efter att smittspridningen har avstannat och skolorna kan vara öppna som vanligt igen. Det finns tydliga signaler om att många elever inte har haft samma förutsättningar för sitt lärande under pandemin. Eleverna ska inte lämnas ensamma att bära den bördan. Av den anledningen behöver elevernas lärande underlättas. Jag vill dock påpeka att det inte funnits några nationella rekommendationer om fjärr- eller distansundervisning i högstadium. Sådan undervisning har dock kunnat bedrivas i på grund av stor personalfrånvaro. Att bedriva fjärr- eller distansundervisning i en grundskolas högstadium för att undvika trängsel i skolans lokaler och i lokaltrafiken blev möjligt först efter en ändring i förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta som trädde i kraft . Det innebär att fjärr- eller distansundervisning enbart bedrivits i begränsad omfattning i högstadium. Enligt en rapport från som publicerades (Ändrade lärotider och utbildningstapp. Intervjuer med huvudmän med anledning av covid-19-pandemin. , dnr 2020:1056) uppger var femte huvudman för högstadium att planerad undervisning i viss omfattning inte har kunnat genomföras . Motsvarande andel för gymnasieskolan är var tredje huvudman. Många av dessa huvudmän framhåller att det rör sig om en begränsad omfattning av planerad undervisning som har fått ställas in eller skjutas upp. För högstadiet handlar det främst om att obligatorisk praktisk arbetslivsorientering (prao), praktiska ämnen eller undervisningsmoment och simundervisning inte har kunnat genomföras. För gymnasieskolans del handlar det främst om att arbetsplatsförlagt lärande (APL) och praktiska moment inte har kunnat genomföras. Endast en procent av huvudmännen för högstadiet och av huvudmännen för gymnasieskolan uppger att planerad undervisning i betydande omfattning inte har kunnat genomföras. avser perioden från början på fram till och med . Den tillfälliga förordningen om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta, som regeringen beslutade och som möjliggör vissa undantag från skolförfattningarna för att ge huvudmän bättre förutsättningar att trots pandemin ge elever den utbildning de har rätt till, har förlängts till och med . Förlängningen innebär bl.a. att skolor ges att anpassa utbildningen så att elever kan ta igen det eventuella kunskapstapp som orsakats av pandemin. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med andra myndigheter genomföra stödjande insatser i syfte att underlätta arbetssituationen i bl.a. skolväsendet med anledning av pandemin. ska också följa upp pandemins konsekvenser för bl.a. skolväsendet och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. har beslutat att de nationella proven ställs in , förutom proven i årskurs 3 i och årskurs 4 i specialskolan. För att främja en likvärdig betygsättning har myndigheten tagit fram betygsstödjande bedömningsstöd som lärarna kan använda sig av utan att behöva känna sig pressade av att prov måste genomföras vid ett visst datum. Det kan också nämnas att införandet av nya kursplaner i har senarelagts för att verksamheten ska kunna fokusera på undervisning. Huvudmännen och eleverna kan också utnyttja möjligheterna till lovskola och att via söka statsbidrag för undervisning under skollov. Vidare kan huvudmännen enligt skollagen (2010:800) fördela utbildningen på de nationella programmen i gymnasieskolan än tre läsår. På så sätt kan eleverna exempelvis fortsätta den utbildning de skulle ha fått följande höst under en kortare eller . Det finns också möjligheter att få betyg från gymnasieskolan på en kurs eller ett gymnasiearbete genom prövning. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledningen fungerar för elever som ska välja program i gymnasieskolan och av skollagen framgår att det är huvudmannen som ansvarar för detta. För att möta den tuffa utmaning som pandemin medfört har det statliga stödet till skolväsendet förstärkts med 2021. Dessa medel kan användas för att bl.a. stödja studie- och yrkesvägledningen. Pandemin har påverkat undervisning i den svenska skolan, framför allt i gymnasieskolan, och regeringen följer noggrant utvecklingen för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.