ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113333 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3333 Svenskt stöd till UNRWA och den palestinska myndigheten av (SD) till Statsrådet (MP) Det avslöjas nu hur Hamas låter barn vid UNRWA:s skolor registreras för sommarläger i syfte att utbilda barnsoldater. , chef för , ställer sig frågande i om hur FN:s skolor kan tillåta sina elever att registrera sig för program för att döda människor. Bedein har länge hävdat att läroplanen i UNRWA-skolorna främjar terrorism och förespråkar att bli av med samt att UNRWA-anläggningar används för att indoktrinera och utbilda palestinska barn för terrorism. Affischer som Hamas använder för att rekrytera barnen till sommarläger är fulla med barn med skjutvapen. I rekryteringsfilmer som vänder sig till barnen i UNRWA:s skolor visar man pojkarna och de unga männen intensiv militär träning inklusive marscherande med vapen, hoppande genom eldringar och krypande ur hål i marken beväpnade med automatvapen, vilket förmodligen illustrerar terrortunnlar. I Hamas reklamfilm står det att registrering för lägren kommer att hållas ”vid din närmaste moské samt vid registreringspunkter på offentliga platser mellan eftermiddagsbönerna och kvällsbönerna”. De erbjuder fyra åldersgrupper: grundskola, gymnasium, studenter och vuxna. Även skolböcker som används i den palestinska myndighetens skolor och UNRWA:s skolor innehåller värre terroruppviglingar än . Den palestinska premiärministern försvarade läroböckerna och läroplanerna vid sitt veckoministermöte. Enligt Shtayyeh får palestinska läroböcker inte bedömas av andra, eftersom palestinier är så unikt utsatta. Antisemitism och stöd för terrorism motiveras på grund av deras livserfarenhet. Med anledning av dessa nya avslöjanden och av att bidrar med miljonbelopp av skattemedel till UNRWA och den palestinska myndigheten frågade jag statsrådet om vilka åtgärder han tänkte vidta med anledning av att svenska skattemedel går till att finansiera UNRWA och den palestinska myndigheten, som återigen visar sig ha kopplingar till antisemitism och terrorism. Efter att statsminister historiskt förlorat en misstroendevotering i besvarades min fråga med att ”som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras”. har åter blivit vald till statsminister, och en regering är på plats. Med anledning av detta vill jag åter fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av att svenska skattemedel går till att finansiera UNRWA och den palestinska myndigheten, som återigen visar sig ha kopplingar till antisemitism och terrorism?
fr · H8113334 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3334 Upplopp i invandrartät stadsdel i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Över 100 personer drabbade samman i ett storbråk i den invandrartäta stadsdelen i på en tisdagskväll . En polis skadades. Enligt vittnesuppgifter till polisen, och enligt uppgifter från polispersonal, handlade det, enligt SVT, om två grupperingar i närområdet som drabbade samman. Enligt uppgifter är det fyra nätverk, baserade på släkt och etnicitet, som styr området. Incidenten föranledde stora polisresurser, där bland annat insatsstyrkan deltog. Detta är ett resultat av decennier av misskött massinvandringspolitik och slapphänt rättspolitik som vi nu får ta del av runt om i vårt en gång trygga land. Regeringen, med justitie- och migrationsministern i spetsen, har ju misslyckats katastrofalt med att komma till rätta med problemen, och som det senaste upploppet skedde drev regeringen i stället i igenom ett förslag som innebär ännu mer invandring till . Av denna anledning frågade jag justitie- och migrationsminister om hur han avsåg att lösa problemen som brottas med genom att öka invandringen till . Efter att statsminister historiskt förlorat en misstroendevotering i besvarades min fråga med att ”som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras”. har åter blivit vald till statsminister, och en regering är på plats. Av denna anledning vill jag åter fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att lösa problemen som brottas med genom att öka invandringen till ?
fr · H8113335 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3335 Parallell rättskipning i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I har den klanstyrda romska gruppen upprätthållit sin egen parallella rättskipning och getts möjlighet att inrätta egna domstolar i stadens lokaler. Bland annat frikändes en romsk man från att incestuöst ha våldtagit en minderårig dotter, och allmänt har domstolarna använts för att upprätthålla det traditionella romska hedersförtrycket. I samband med avslöjandet förnekade den socialdemokratiska politiska ledningen i staden att man känt till verksamheten. Men enligt en inspelning som kommit över larmades kommunalrådet och tillika ordföranden för både kulturnämnden och Malmös särskilda råd för den romska minoriteten, (S), om klanrättegångarna . På inspelningen hörs kommunalrådet säga ”Oj”, när hon får reda på att stadens lokaler används för det parallella romska rättsväsendets hedersförtryckande klanrättegångar. Men efter det spontana utbristandet konstaterar hon: ”Jag vet inte vad jag kan göra åt det.” Något senare i samtalet framgår det dock att det inte är så mycket en fråga om vad Trollmyr kan och har befogenhet att göra. Det handlar mer om vad hon vågar göra för att inte kollidera med stadens policy om den romska gruppen och vad som gynnar respektive kan skada hennes politiska karriär. Hon säger: ”Vad ska jag göra, lägga ner verksamheten? Då begår jag politiskt självmord.” I har skattepengar avsatts för ett projekt för ”romsk inkludering”. Projektet drivs bland annat genom kommunalt finansierade RIKC (Romskt informations- och kunskapscenter). I ett uppmärksammat informationsmaterial som centret producerat talas det, enligt Samnytt, om ”romsk lagstiftning” där svensk lag ersätts av romsk klanrättskipning som bland annat omfattar utdömande av straff, skadestånd och uteslutning. Man tillåter alltså parallella rättskipningar, och justitieministerns egna partikamrater i den politiska ledningen i blundar för det. Med anledning av detta frågade jag justitie- och migrationsminister om vilka åtgärder han avsåg att vidta med anledning av den parallella rättskipningen med egna domstolar i . Efter att statsminister historiskt förlorat en misstroendevotering i besvarades min fråga med att ”som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras”. har åter blivit vald till statsminister, och en regering är på plats. Med anledning av detta vill jag åter fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av den parallella rättskipningen med egna domstolar i ?
fr · H8113336 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3336 Stenkastning mot danska bilar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Danska bilar attackerades tidigare med stenar på i . Totalt rörde det sig om 50 offer, och bara inträffade tre nya fall. ”Plötsligt, från ingenstans, hörde vi en stor krasch. Sen var det fullt av glassplitter i hela bilen”, säger , som är en av alla drabbade, till TV4. Polisen sa sig ta det som inträffat på stort allvar. Frågan är om regeringen egentligen tar brottsligheten på allvar. Runt om i landet sprängs, skjuts, våldtas och rånas, och våldsamma upplopp förekommer frekvent. är inte längre vad var, och regeringen står handfallen. vid regeringsmakten har regeringen, med justitie- och migrationsministern i spetsen, låtit landet förfalla till oigenkännlighet, där brottsligheten och våldet breder ut sig. drabbar det inte bara våra egna medborgare utan även våra grannländers, vilket även skämmer ut internationellt. Med anledning av ministerns med historiska mått fatala misslyckande inom sitt ansvarsområde frågade jag justitie- och migrationsminister om han avsåg att avgå. Efter att statsminister historiskt förlorat en misstroendevotering i besvarades min fråga med att ”som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras”. har åter blivit vald till statsminister, och en regering är på plats. Av denna anledning och att ministern misslyckats fatalt inom sitt ansvarsområde vill jag åter fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att avgå?
fr · H8113337 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3337 Platser i Kriminalvårdens häkten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter den omfattande internationella insatsen Trojan Shield, där 155 av 800 greps i , har de redan hårt belastade häktena fått stora problem med att inhysa de kriminella. Genom att ställa in våningssängar har man försökt lösa situationen. Till säger , chef för häkten och anstalter, att ”det var fullt redan innan i storstadshäktena. skjutsar vi vissa till mindre orter och dubbelbelägger alla celler som går”. Beläggningsgraden i hans verksamhet var redan före razzian. En lösning vore att leasa platser utomlands i länder där kostnaden per plats även är avsevärt mindre. Av denna anledning frågade jag justitie- och migrationsminister om vilka åtgärder han avsåg att vidta för att lösa problemet med bristen på häktesplatser, och vad ministerns syn på att leasa platser utomlands var. Efter att statsminister historiskt förlorat en misstroendevotering i besvarades min fråga med att ”som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras”. har åter blivit vald till statsminister, och en regering är på plats. Med anledning av detta vill jag åter fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa problemet med bristen på häktesplatser, och vad är ministerns syn på att leasa platser utomlands?
fr · H8113338 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3338 Väntetider för personnummer av (M) till Finansminister (S) Från olika kommuner i , bland annat och ,rapporteras att det tar alltför för invånarna i deras kommuner att fåpersonnummer. Det handlar om väntetider på omkring , och detgäller både nyanlända och svenskar som flyttat hem igen. Det här skapar naturligtvis stora problem för dem. Exempelvis kan den sominte har ett personnummer inte ta del av Arbetsförmedlingensarbetsmarknadsinsatser, vilket gör att personer som behöver insatserna integes möjlighet att ta del av dem. De kan inte heller ställa sig i bostadskö eller skaffa mobilt internet och bank-id, vilket försvårar det mesta ivardagen – allt från att boka vaccin till att delta i distansundervisning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad är anledningen till de långa väntetiderna, och vad avser ministern att göraför att förbättra situationen?
fr · H8113339 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3339 Trafiksituationen i av (M) till Infrastrukturminister (S) Avstängning av i sker ofta vid stillastående köer. Det är helt och hållet en säkerhetsfråga eftersom det saknas sprinklers i tunneln för att kunna hantera bränder. Man måste kunna säkerställa att det inte är för många fordon i tunneln . Detta ställer naturligtvis till problem för många delar av stadens trafik när tunneln är full och infarter stängs av, vilket leder till kaos på många ställen. När byggdes installerades aldrig sprinklers, vilket i sig är märkligt, men frågan är nu hur problemet löses. när vi får fler och fler elbilar på våra vägar är det än viktigare att kunna ha bra beredskap. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att förbättra trafiksituationen för de berörda kring , och kommer det att komma sprinklers på plats?
fr · H8113340 · 2021-07-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:3340 Försörjningssäkerhet för livsmedel i händelse av kris och krig av (M) till Näringsminister (S) Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilken kost somtillgodoser näringsfysiologiska krav i händelse av höjd beredskap.Utgångspunkten är att Försvarsberedningen anser att behöver byggaupp en livsmedelsberedskap för att kunna förse civilbefolkningen ochFörsvarsmakten med nödvändiga förnödenheter vid höjd beredskap och ytterstkrig. frågade jag statsrådet vad statsrådet gör, utöver uppdraget till , för att bygga lagerhållning av nödvändiga livsmedel för att klara försörjningen vid en säkerhetspolitisk kris. Jag fick till svar att en god livsmedelsförsörjning under kriser och vid höjd beredskap, och då ytterst krig, är en viktig fråga för regeringen och att åtgärder som behöver vidtas övervägs inom ramen för regeringens arbete med att ta fram en ny försvarspolitisk inriktning för perioden –2025. I regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition finns dock få konkreta förslag när det gäller beredskapslagring av livsmedel. Däremot skriver regeringen följande i propositionen: ”För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion som flödet av varor i livsmedelskedjan behöver fortsätta utan avbrott.” Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder, utöver uppdraget till , vidtar ministern för att bygga lagerhållning av nödvändiga livsmedel för att klara försörjningen vid kris eller krig, och när får vi se några beslut i frågan?
fr · H8113342 · 2021-07-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3342 Totalförsvarets behov av beredskapsflygplatser av (M) till Försvarsminister (S) Beredskapsflygplatserna fyller en viktig funktion för såväl totalförsvaret som krisberedskapen. I ett allt sämre omvärldsläge och när utsätts för kriser som skogsbränder, olyckor och pandemier behövs det beredskapsflygplatser för att kunna hantera kris och ytterst krig. Det är därför bra att regeringen har gett i uppdrag att analysera behovet av beredskapsflygplatser framgent. ska bland annat analysera vilka flygplatser som ska vara beredskapsflygplatser, vilka kostnader det skulle medföra och hur en finansieringsmodell skulle kunna se ut. Problemet är dock att inget nämns om totalförsvarets behov i det uppdrag som regeringen har gett till . Den analys som regeringen har beslutat om ska endast utgå från erfarenheter av coronapandemin. Det är både märkligt och oroande. Att beakta totalförsvarets behov borde vara en självklarhet för att kunna höja försvarsförmåga och uppfylla ambitionen i försvarsbeslutet. tog ett totalförsvarsbeslut vilket innebär omfattande förstärkningar av både det militära och det civila försvaret. För att kunna lösa såväl stridsuppdrag för det militära försvaret som transporter för både det militära och det civila försvaret i händelse av höjd beredskap eller krig behöver flygvapnet tillgång till alternativa flygplatser, detta för att kunna sprida flygstridskrafterna och på så sätt minska sårbarheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Varför ingår inte totalförsvarets behov i det uppdrag som regeringen gett till , och avser ministern att verka för att även totalförsvarets behov ska vara en central del i analys?
fr · H8113345 · 2021-07-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3345 Femårslicenser och samlingsvapen av (SD) till Statsrådet (S) Inför införandet av femårslicenser för vissa vapentyper beskrevs begränsningen som ett verktyg för att komma åt sådana vapeninnehavare som inte längre har behov av sitt vapen för träning och tävling men ändå valt att behålla det. Detta framgår av proposition 1999/2000:27 En skärpt vapenlagstiftning. Innehavare av helautomatiska vapen och flerskottsenhandsvapen skulle framgent kunna påvisa aktivitet med vapnet för att en förlängning av licensen skulle vara möjlig, och detta är den ordning som tillämpas . gäller att även samlingsvapen omfattas av femårslicenser, detta efter en ny tolkning av regelverket av polisens handläggare. Detta har inte tillkommit genom beslut i riksdag. När det gäller samlingsvapen är det emellertid betydligt svårare att motivera det faktiska behovet, då samlingsvapen inte får användas för skjutning. Detta är en omständighet man också tycks ta hänsyn till i propositionen där följande formulering finns att läsa: ”Regeringen anser således att tillstånd att inneha enhandsvapen för flerskott och helautomatiska skjutvapen, som skall användas till skjutning, som huvudregel alltid skall tidsbegränsas.” Av formuleringen framgår att syftet med lagstiftningen var att tidsbegränsa licenserna för de vapen som används för , ingenting annat. Trots detta blir det allt vanligare att nekar legala vapeninnehavare som innehar samlarvapen förnyade licenser, trots att de i många fall innehaft vapnen och utan att de gjort sig skyldiga till några förseelser. Detta innebär en praxisförändring och att myndigheter valt att omtolka en lagstiftning som inte ändrats sedan den trädde i kraft. Lagstiftning bör vara förutsägbar och tolkas lika så länge inget i lagtexten ändrats. Detta är en viktig princip för att motverka godtycklig myndighetsutövning och rättskipning. har vid upprepade tillfällen tillkännagett för regeringen att den ska se över möjligheten att helt ta bort femårslicenserna. Detta bör regeringen hörsamma, och då det gäller samlingsvapen är det, mot bakgrund av det som beskrivs ovan, synnerligen angeläget med ett sådant lagförslag från regeringen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att befintlig lagstiftning omtolkas av myndigheter på ett sätt som i praktiken omöjliggör vapensamlande, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att underlätta för dessa legala vapenägare och för att avskaffa femårslicenserna i enlighet med de tillkännagivanden riktat till regeringen?
fr · H8113346 · 2021-07-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3346 Trygghet för företagare i hela landet av (SD) till Statsrådet (S) Företagare på landsbygden, primärt inom bygg- och anläggningssektorerna och jord- och skogsbruksnäringarna, är utsatta för systematisk brottslighet. Det som tillgrips är allt från bränsle och redskap till kompletta anläggnings- eller jordbruksmaskiner. Situationen är så allvarlig att landsbygder i vissa kretsar målas ut som ett paradis för stöldligor, inhemska såväl som tillresta. Särskilt riktade polisiära insatser efterfrågas därför i syfte att stävja utvecklingen. Branschorganisationen Företagarna visade i en rapport hur företagare verksamma på landsbygden och i mindre städer är utsatta för brott i högre grad än företagare som bedriver sin verksamhet i storstäder. Rapporten ger också vid handen att det är stölder som är den snabbast ökande formen av brott. Till detta kommer också ett mörkertal då endast tre av tio företagare på landsbygden uppger att de anmält de brott de utsatts för. En bidragande orsak till detta är den omständigheten att de brottsutsatta upplever att polisen saknar resurser och förmåga att utreda brotten. En grundläggande demokratisk rättighet är att alla, privatpersoner såväl som företagare, skyddas mot brottslighet, oavsett var i landet de bor och verkar. Polisens och de rättsvårdande myndigheternas faktiska och upplevda förmåga att såväl förebygga som beivra brott är en viktig faktor för att människor och företag ska vilja och kunna bo och verka i landets alla delar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte att säkerställa en tillfredsställande polisiär närvaro och förmåga i samtliga delar?
fr · H8113347 · 2021-07-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3347 Bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) har i ett pressmeddelande meddelat att landet inte längre kommer att ta emot medborgare som utvisats från och övriga . Beslutet uppges gälla och motiveras med ökat våld och coronapandemins spridning i landet. flykting- och repatrieringsdepartement, MORR, skriver i meddelandet att ”det eskalerande våldet från terroristgruppen talibanerna och spridningen av en tredje våg av covid-19 har orsakat stor ekonomisk och social oro och lett till många utmaningar för folket”. Departementet uppger vidare att de anser utvisningar till vara ”opassande” i den nuvarande situationen eftersom flyktingströmmarna och migrationen just nu ökar till följd av problemen i landet. Därför har landets regering beslutat att inte längre ta emot sina egna medborgare. Enligt folkrätten är alla länder skyldiga att ta emot sina egna medborgare. Att vägra göra detta borde rimligen få konsekvenser för landet, till exempel genom indraget bistånd. Det är orimligt att ger bistånd till ett land som det vägrar ta emot sina medborgare som inte har rätt att vistas i . Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stoppa biståndet till så länge landet inte lever upp till folkrätten, och om inte, varför?
fr · H8113348 · 2021-07-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3348 vägran att ta emot sina egna medborgare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har i ett pressmeddelande meddelat att landet inte längre kommer att ta emot medborgare som utvisats från och övriga . Beslutet uppges gälla och motiveras med ökat våld och coronapandemins spridning i landet. flykting- och repatrieringsdepartement, MORR, skriver i meddelandet att ”det eskalerande våldet från terroristgruppen talibanerna och spridningen av en tredje våg av covid-19 har orsakat stor ekonomisk och social oro och lett till många utmaningar för folket”. Departementet uppger vidare att de anser utvisningar till vara ”opassande” i den nuvarande situationen eftersom flyktingströmmarna och migrationen just nu ökar till följd av problemen i landet. Därför har landets regering beslutat att inte längre ta emot sina egna medborgare. Enligt folkrätten är alla länder skyldiga att ta emot sina egna medborgare. Att vägra göra detta borde rimligen få konsekvenser för landet. Justitie- och migrationsminister begärde ett möte med efter att det i medierna uppmärksammats att landet vägrat ta emot utvisade kriminella afghaner om de inte tagit ett covidtest. Efter mötet sa ministern i att ”nu måste vi agera så att tar emot sina egna medborgare”. Det verkar dock inte som om ministern rönt några framgångar i sitt samtal med genom ambassaden. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur många utvisningar har kunnat verkställas efter ministerns möte med , och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska leva upp till folkrätten och ta emot sina medborgare som vill utvisa?