ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112405 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2405 Förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) är livstids fängelse lagens strängaste straff. Även om livstids fängelse kan dömas ut för ett antal brott, till exempel mord, människorov och grov mordbrand, gäller dock i princip samtliga domar på livstids fängelse mord eller försök till mord. Däremot kan exempelvis inte grova sexualbrottslingar dömas till livstids fängelse eftersom livstid inte finns i straffskalan för sexualbrotten. Vid sidan av fängelse kan brottslingar också dömas till rättspsykiatrisk vård, med eller utan så kallad särskild utskrivningsprövning. Rättspsykiatrisk vård kan bli aktuell om den dömde lider av en allvarlig psykisk störning. Rättspsykiatrisk vård är inte tidsbestämd, utan kan i teorin pågå så länge den dömde fortfarande har en allvarlig psykisk störning och fortfarande behöver vård. De nuvarande reglerna innebär dock att brottslingar som begått andra brott än mord, till exempel våldtäkter, och som inte lider av en allvarlig psykisk störning inte kan hållas inlåsta . Detta gäller oavsett hur samhällsfarliga de är och hur hög risken är för att de ska återfalla i allvarlig brottslighet. anser inte att detta är tillfredsställande ur ett samhällsskyddsperspektiv. Mot bakgrund av detta har vi föreslagit att en utredning bör tillsättas som ska överväga för- och nackdelar med ett särskilt förvaringsstraff samt föreslå hur det skulle kunna utformas. I huvudsak skulle ett sådant förvaringsstraff innebära att den domstol som beslutar om förvaring ska bestämma en viss kortaste och längsta tid som den dömde ska hållas i förvar. Därefter ska det finnas möjlighet till förlängning efter att den längsta tiden löpt ut, i fall det fortsatt finns en stor risk att den dömde återfaller i allvarlig brottslighet mot exempelvis liv och hälsa eller allvarliga sexualbrott. Detta är en påföljd som på motsvarande sätt funnits i tidigare och som även finns i länder som bland annat , och . En av samhällets viktigaste uppgifter är att skydda sina medborgare, men när brottslingar vars återfallsrisk i allvarlig brottslighet är överhängande släpps fria riskerar samhället att misslyckas med denna grundläggande uppgift. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ till att tillsätta en utredning om att införa ett särskilt förvaringsstraff i ?
fr · H8112406 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2406 Utvärderingen av det förstärkta folkinitiativet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) släppte Kommuner och Regioner, SKR, en rapport om det så kallade förstärkta folkinitiativet. Rapporten är en utvärdering av den reform på området som genomfördes . Bakgrunden är att om en begäran om en folkomröstning i en fråga samlar namnunderskrifter där av de röstberättigande i en kommun skriver under får kommunfullmäktige med en tredjedels majoritet besluta om att hålla en sådan folkomröstning. En sammanfattning av slutsatserna är att de allra flesta inlämnade folkinitiativ röstas ned redan när de når kommunfullmäktige, och i de fall där ett ärende faktiskt blir aktuellt för en folkomröstning är det långt ifrån säkert att politikerna respekterar valresultatet. I av fallen godkände kommunfullmäktige utgången av en folkomröstning. När partierna går emot ett demokratiskt valresultat eller ett folkligt initiativ till folkomröstning så kan detta inte bara skapa missnöje och besvikelse hos medborgaren, det kan även urholka tilltron till det demokratiska systemet. Klyftan mellan vad som upplevs som ”etablissemanget” och folket vidgas och riskerar att skapa apati och misshag mot den representativa demokratin. Sedan finns det andra utmaningar. För att nå av de röstberättigade i en kommun måste en omfattande namninsamling göras. Denna är begränsad och måste till största del ske manuellt. I SKR:s rapport nämns också betänkandet Låt flera forma framtiden (SOU2016:5) års Demokratiutredning där utredningen föreslog att instrumentet för namninsamling kunde bli digitaliserat; dock så konstaterar man i utvärderingen att ingen reform på området ännu genomförts. SKR ”Det förstärkta folkinitiativet” Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ämnar ministern och regeringen att utifrån ovanstående genomföra några åtgärder eller reformer kring folkinitiativ?
fr · H8112407 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2407 Möjlighet till förlängd markering i belastningsregistret för sexualbrottslingar av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Samhället måste börja sätta barnen i främsta rummet gällande dessa frågor, långt framför förövarperspektivet. försvinner markeringen i belastningsregistret efter fem eller beroende på straffet. Detta behöver ses över. I finns en vedertagen syn om att när man har avtjänat ett straff har man betalat sin skuld till samhället, och uppgifterna som finns i brottsregistret bör gallras ur . Detta är rimligt eftersom många kriminella bryter med sitt gamla liv och förtjänar ytterligare en chans. När det gäller grova sexualbrott finns det skäl att vara mer aktsam och vidta åtgärder som innebär efterföljder efter avtjänat straff. Sexualbrott mot barn är mer komplicerade eftersom det handlar om ett beteende, och tittar man på upprepade överfallsvåldtäkter är återfallsrisken hög. Sexualdriften och den sexuella läggningen försvinner inte bara för att vederbörande skrivs ut från kriminalvården. Vi anser att frågan om förlängd brottsmarkering i belastningsregistret gällande grova sexualbrott mot barn ska prövas juridiskt. En markering i brottsregistret är en viktig varningsklocka för utbildningsinstanser, arbetsgivare och ideella organisationer med inriktningen barn och unga, så att de kan se att personen i fråga varit dömd för sexualbrott mot barn. Dömda pedofiler ska inte kunna få anställning i yrken som innefattar möten med barn. De ska heller inte få sätta sin fot i verksamheter där barn är aktiva, exempelvis idrottsorganisationer. Enligt preliminär statistik från , Brå, om anmälda barnpornografibrott så ökade dessa jämfört med . har dessa brott ökat mer än åtta gånger. Även anmälningarna om utnyttjande av barn för sexuell posering ökade 2019, och våldtäkter mot barn ökade med . Barnets rättighet att inte utsättas för risken att konfronteras med pedofiler som dömts för grova sexualbrott mot barn ska alltid väga tyngre än pedofilens rätt att söka arbete, ideella uppdrag eller utbildning där målgruppen är barn. En person som en arbetsgivare vill rekrytera till ett jobb eller uppdrag som innefattar arbete med barn ska inte tidigare ha varit dömd för pedofilbrott. Det som beskrivs ovan är en fruktansvärd utveckling som måste stoppas, och det måste till fler åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på att lagmässigt se över möjligheterna att förlänga markeringen i belastningsregistret för personer som har blivit dömda för grova sexualbrott mot barn?
fr · H8112408 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2408 Postservicen på landsbygden av (C) till Statsrådet (S) Regeringen vill sänka kravet på hur snabbt inrikes brev ska komma fram, enligt promemorian Befordringskravet i postförordningen. Id ag gäller att av de inrikes breven ska ha delats ut , oavsett var i landet breven har lämnats in. Detta vill nu regeringen ändra. skickade nämligen regeringen ut ett förslag om förändringar i postförordningen på remiss. Förslaget innebär att kravet på hur snabbt Postnord ska leverera inrikes brev med normalporto sänks. Enligt regeringens promemoria skulle det räcka att av breven kommer fram . Förslaget har väckt kraftig kritik. Bland de 39 remissinstanser som inkommit med remissvar är majoriteten negativ och avstyrker förslaget. Några av de tunga instanser som ställt sig kritiska är , och . Även många kommuner i glesbygden är oroliga för att postservicen ska försämras; med det nya förslaget blir det svårt att förutse när ett brev delas ut. Blir det inom två, fyra eller ett obestämt antal dagar? Värt att notera är att regeringen vill se över postförordningen och försämra postservicen som Postnord nu går över till varannandagsutdelning av post, med stora negativa konsekvenser för tidningsutdelningen och därmed demokratin. Sjunkande brevvolymer nämns som förklaring till båda reformerna, men konsekvenserna är inte genomtänkta. Och dessutom har regeringen själv tillsatt en postfinansieringsutredning som arbetar med frågan om hur posten ska finansieras. Denna ska vara klar våren , men regeringen föregriper enligt mig detta utredningsarbete när den reformerar den svenska postverksamheten. Regeringen har tappat greppet om svensk postservice. Tre statsråd och tre departement är inne i frågan, och delat ansvar är inget ansvar. Både Infrastrukturdepartementet, och har sina intressen i detta och jag undrar om den högra handen vet vad den vänstra gör. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att svensk postservice inte ska försämras?
fr · H8112409 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2409 Anställning av dömda sexualbrottslingar inom yrken som innefattar barn av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I finns en vedertagen syn att när man har avtjänat ett straff har man betalat sin skuld till samhället och att uppgifterna som finns i brottsregistret bör gallras ut . Detta är rimligt eftersom många kriminella bryter med sitt gamla liv och förtjänar ytterligare en chans. När det gäller grova sexualbrott finns det skäl att vara mer aktsam och vidta åtgärder som innebär efterföljder efter avtjänat straff. Sexualbrott mot barn är mer komplicerade eftersom det handlar om ett beteende, och tittar man på upprepade överfallsvåldtäkter är återfallsrisken hög. Detta uttalade sig , forskningschef vid , om i Corren : ”Tittar man på dem som begår överfallsvåldtäkter och har flera sådana domar är återfallsrisken mycket, mycket hög. Ju mer avvikande man är i sitt sexuella preferensmönster desto större är återfallsrisken. Inslag av sadism ökar också risken för återfall.” Även , forskare och analytiker vid samt forskare vid , uttalade i ett inslag i Ekot att risken för återfall varierar. Bland de förövare som förgripit sig på flera barn eller barn som finns utanför deras bekantskapskrets är återfallsrisken högre. Han pekar också på att pedofili troligtvis är en medfödd läggning, att det handlar om att lära sig hantera sin sexualitet så att den inte skadar andra. I samma inslag säger , utredare vid gruppen för it-baserade sexualbrott mot barn, att det vore alla utredares dröm att få möjlighet att övervaka återfallsförbrytare. Enligt preliminär statistik från (Brå) över anmälda barnpornografibrott ökade de i jämförelse med 2019. har dessa brott blivit mer än åtta gånger så vanliga. Även anmälningarna som gällde utnyttjande av barn för sexuell posering ökade 2019, och anmälda våldtäkter mot barn ökade med . Samhället måste börja sätta barnen i främsta rummet gällande dessa frågor, långt framför förövarperspektivet. Barnets rättighet att inte utsättas för risken att konfronteras med pedofiler som dömts för grova sexualbrott mot barn ska alltid väga tyngre än pedofilens rätt att söka arbete, ideella uppdrag eller utbildning där målgruppen är barn. En person som en arbetsgivare vill rekrytera till ett jobb eller uppdrag som innefattar arbete med barn ska inte tidigare ha varit dömd för pedofilbrott. Det som beskrivs ovan är en fruktansvärd utveckling som måste stoppas, och det måste till fler åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på möjligheterna att utreda om det går att införa ett förbud för arbetsgivare inom de yrken som innefattar barn att anställa en tidigare dömd sexualförbrytare?
frs · H8121730 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1730 av Boriana (M) Importen av kolkraft Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska den belastning på klimatet som import och produktion av fossilel orsakar. Det svenska elsystemet har mycket låga utsläpp av växthusgaser jämfört med andra länder och endast av elen producerades av fossila bränslen 2018, varav knappt hälften av detta var avfall och restprodukter. Först och främst kan jag konstatera att har haft ett elöverskott . nettoexporterade vi el , även . Trenden har fortsatt också under detta år. Det råder alltså inte någon brist på el i . Eftersom vi har en gemensam elmarknad importerar och exporterar vi el med våra grannländer. Det elöverskott, med mycket låga växthusgasutsläpp, som exporteras från tränger bland annat undan kolkraft i grannländerna. De senaste årens stigande utsläppsrättspriser har också lett till en allt snabbare utfasning av den europeiska kolkraften. Elproduktion från kolkraft minskade till exempel mellan , och elproduktion från sol- och vindkraft översteg kolkraftens produktion. Prisökningen i EU ETS kan till stor del förklaras genom den mekanism för annullering av marknadsöverskott som på svenskt initiativ beslutades vid den senaste översynen. driver nu på för ytterligare skärpningar av systemet. Boriana tar också upp som utgör effektreserv. Jag vill tydliggöra att effektreserven endast har satts i beredskap denna vinter, vilket inte är detsamma som att verket har behövt användas i elförsörjningen. Faktum är att det var länge sedan effektreserven verkligen behövde aktiveras. Senast det inträffade var /2013.
frs · H8121751 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1751 av (SD) Kompensationsstöd till friluftsrörelsen har frågat mig om regeringen har för avsikt att tillmötesgå Svenskt Friluftslivs hemställan om kompensationsstöd till friluftsrörelsen. Att kunna utöva friluftsliv är betydelsefullt för många människor. Under coronapandemin har friluftslivets betydelse blivit särskilt framträdande då många människor har sökt sig ut i naturen. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken. Alla människor oavsett förutsättningar ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas. Arbetet med att underlätta friluftslivet är viktigt. Det handlar bland annat om tillgänglighet till natur- och kulturlandskapet i allmänhet och skyddade naturområden i synnerhet, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen. Grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet vilar inte enbart på allemansrätten och en rik tillgång till mångfald av natur och kultur utan också på individens eget intresse samt ideella organisationers engagemang. Friluftsorganisationernas verksamhet är viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv och upptäcka olika delar av . Regeringen bedömer att statsbidraget till friluftsorganisationer, vilket fördelas av organisationen , är viktigt och att det ger goda effekter för samhället och för folkhälsan. Regeringen höjde därför bidraget till friluftsorganisationer i budgetpropositionen med , från till . tillförde regeringen till anslag 13:3 Stöd till friluftslivsorganisationer för förberedelser inför genomförande av Friluftslivets år. genomförs satsningen med friluftsaktiviteter över hela landet. Regeringen har höjt anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med för t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och åtgärder för friluftslivet. Regeringen har utarbetat flera stödåtgärder som gått till civila samhällets organisationer med anledningen av pandemin. Flera av regeringens stödåtgärder för företag och arbetsgivare kommer även civilsamhällets organisationer till del t.ex. omställningsstöd och korttidspermittering för minskade lönekostnader. Svenskt Friluftsliv har hemställt om ett kompensationsstöd till friluftsrörelsen. Hemställan är under beredning i .
frs · H8121838 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1838 av (L) Storspiggens påverkan på har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att storspiggens ökning ska minska i . Miljösituationen i är allvarlig med stora områden av syrefria bottnar, algblomningar och svaga fiskbestånd av framförallt torsk. I tillägg är nivåerna av vissa farliga ämnen och näringsämnen allt för höga. Jag är väl medveten om de stora bestånd av storspigg som beskriver och som med stor sannolikhet kopplar till den generella miljösituationen i . Den allvarliga miljösituation vi ser i är ett resultat av utsläpp från bland annat avlopp, trafik, industrier, jordbruk och sjöfart samt ett fisketryck som varit för högt på vissa bestånd. Detta har skapat ett ekosystem som är starkt i obalans och som sannolikt har bidragit till tillväxten av bestånden av storspigg. Utöver effekterna på ekosystemet påverkar allvarliga miljösituation också hela samhället negativt på ett flertal sätt. Detta exempelvis genom försämrade förutsättningar för livsmedelsproduktion av fisk- och vattenbruksprodukter, sysselsättning, turism, rekreation och välbefinnande. En förbättring av miljöstatus är därför en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har stärkt havsmiljöarbetet med mer än –2022 för att främst minska övergödningen och stärka rovfiskbestånden. Det är viktigt att vi får bättre kunskap om interaktionerna mellan hav och kust där ökad kunskap om storspiggens roll i ekosystemet och påverkan på andra arter är en mycket viktig faktor. Havs- och vattenmyndigheten arbetar , med stöd av och andra universitet, för att stärka arbetet med att sammanställa befintlig kunskap och samla in ny genom en rad olika projekt med koppling till storspigg i syfte att kunna utforma förslag till relevanta åtgärder. Därutöver har Havs- och vattenmyndigheten ett flertal regeringsuppdrag som samtliga syftar till att öka förståelsen för och återställa ekosystem. Dessa uppdrag inkluderar att redovisa hur myndigheten arbetar för att en ekosystembaserad fiskförvaltning ska vara en integrerad del i att uppfylla målen i havs- och vattenförvaltningen samt miljömålen, att utreda hur fiskeregleringarna kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra , genomföra en vetenskaplig utvärdering av effekterna av en eventuell beståndsreglerande jakt på gråsäl ur ett ekosystemperspektiv samt uppdrag om ekosystembaserat fiske och för att definiera hur ekosystem och representativa ekosystemtjänster skulle kunna utvecklas de kommande 30 åren. Tillräckliga vetenskapliga underlag som tydliggör orsakssamband är en förutsättning för att kunna bedöma vilka åtgärder som är rätt att vidta för bevarande och förvaltning av fiskbestånden.
frs · H8121875 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1875 av (SD) Nordiskt samarbete i fråga om försurning av haven har frågat utrikeshandelsministern och ministern med ansvar för nordiska frågor om hon avser att arbeta för att förstärka samarbetet i vad gäller kvalitetssäkring och forskningsmiljöer inom området havsförsurning. Frågan har överlämnats till mig. Som påpekar är havsförsurning en mycket oroande effekt av utsläppen av koldioxid från fossila bränslen och jag delar hans oro för effekterna på de ekosystemen och särskilt skalbildande organismer som kräftdjur och kiselalger. Effekterna riskerar försämra havens förmåga att bidra till livsmedelproduktion och det syre vi andas. Endast ambitiösa klimatmål och en aktiv omställning för att fasa ut användningen av fossila bränslen kan åtgärda havsförsurningen. Däremot kan vi, som också påpekar, minska de negativa effekterna på de ekosystemen från andra faktorer som avfallshantering, övergödning, farliga ämnen, fiske och fysisk störning, och därmed stärka ekosystemets motståndskraft mot effekterna av klimatförändringen. Havet runt våra kuster är kraftigt negativt påverkat av dagens samhälle och det finns därför dubbla argument för att ambitiöst fasa ut fossila bränslen, åtgärda redan kända miljöproblem som utsläpp från samhällen, industri och areella näringar för att åtgärda situationen och för att stärka de ekosystemen för en framtid med förändrat klimat. Åtgärdsarbetet måste vara första prioritet om vi ska återställa havets ekosystem. arbetar inom EU, inom ramen för det nordiska samarbetet samt inom Helcom och Ospar tillsammans med våra grannländer och de länder vi delar havsområden med, för ett ambitiöst åtgärdsarbete på alla dessa områden. Övervakning, indikatorutveckling och modellering är en naturlig del av detta samarbete. Men för att ha trovärdighet i det internationella arbetet måste föregå med gott exempel. När det gäller forskning och innovation finns det stor potential i EU-samarbetet. Det nya EU-ramprogrammet Horisont , som förväntas träda i kraft , innebär goda möjligheter för nordiska forskare att medverka i utlysningar på det området, inklusive havsförsurning. I forsknings- och innovationspropositionen aviserar regeringen ett uppdrag till Formas att genomföra ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Denna satsning skulle skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt. Satsningen skulle också möjliggöra synergier med EU:s ramprogram.
frs · H8121878 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1878 av (M) Vaccineringen i , fråga 2020/21:1897 av (M) Takten i vaccineringen mot covid-19 och fråga 2020/21:1930 av Boriana levererade vaccindoser har frågat mig vad jag gör för att motverka ytterligare omfattande förseningar av vaccinleveranser till bland annat Region . Därtill har frågat mig hur jag planerar att öka takten i den viktiga vaccineringen mot covid-19 och vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för detta. Dessutom har Boriana frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att regeringen ska uppfylla sina löften om antalet levererade vaccindoser. Det är vaccintillverkarna som producerar och levererar vaccin till . Det vaccin vi får levereras inledningsvis till regionerna efter andelen som är eftersom äldre utgör den allra största delen av dem som ska vaccineras först. Alla regioner har fått i princip lika mycket vaccin enligt den här fördelningsnyckeln. Om volymerna är små kan fördelningen inte bli helt exakt vid varje leverans, detta kan få konsekvenser för enskilda regioner som ibland får lite mer än vad de skulle ha tilldelats och ibland lite mindre. Justeringar görs för att varje region ska få sin andel . När tillverkarna aviserar om försenade leveranser drabbas således alla regioner i lika hög utsträckning. Regeringen och regeringens vaccinsamordnare driver självklart linjen i EU att tillverkarna ska följa ingångna avtal och informera med bästa möjliga framhållning. När det gäller den övergripande takten i vaccineringen, så har det varit känt att leveranserna från vaccintillverkarna kommer att vara mindre initialt och öka successivt . Därmed kommer vaccinationstakten nationellt att öka. Vad som avgör om tidsplanen ska kunna hållas är att vaccintillverkarna levererar enligt avtal i så hög utsträckning som möjligt. Bedömningen från regeringen och Kommuner och Regioner är att den gemensamma tidsplanen håller, även om försenade leveranser från tillverkarna innebär att fler behöver vaccineras . Regionerna har vidtagit omfattande förberedelser för att vara redo att vaccinera när leveranserna ankommer, av olika skäl går vaccinationen olika snabbt i regionerna. Jag vill avslutningsvis påminna om att deltar i flera avtal om vaccin, just för att försäkra oss om en god tillgång till bra och säkra vaccin.
frs · H8121879 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1879 av (M) Åtgärder för ökad trafiksäkerhet för svenska jakthundar har frågat mig vilka åtgärder jag är villig att vidta för att öka trafiksäkerheten för jakthundar i . Precis som tar upp i frågan finns det regler för skyltning längs statliga vägar. Att sätta upp skyltar längs en väg kräver tillstånd av i egenskap av väghållningsmyndighet eller av . Om bygglov krävs måste tillstånd även inhämtas från kommunen. har i uppdrag att bedöma lämpligheten av skyltning med hänsyn till trafiksäkerhet och skötsel av ett vägområde. beslut som väghållningsmyndighet kan överklagas till .