ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112087 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2087 Attacken i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Ännu en attack mot vårt samhälle har skett. I blev flera personer angripna av en man med ett tillhygge. För flera av offren uppges läget vara kritiskt. Dådet i rubriceras som försök till mord, men polisen utreder eventuella terrormotiv. Den misstänkte gärningsmannen, som sköts ned av polis, är en 22-årig migrant från som kom till . Med tanke på att den misstänkte gärningsmannen är dömd för narkotikabrott, borde han rimligen ha blivit utvisad ur vårt land. Men genom slapphänt rättspolitik låter man utländska brottslingar vara kvar i landet. Statsminister uttalade sig strax efter händelsen och sa att ”vi möter dessa avskyvärda handlingar med samhällets samlade kraft.” Man kan då ställa den berättigade frågan om vad statsministern egentligen menar med ”samlade kraft”. Till följd av regeringens politik finns det knappast längre någon samlad kraft i att tala om. är i stället numera ett mycket splittrat och svårt sargat land. Regeringen är ytterst ansvarig för det som inträffat i . Genom en slapphänt migrationspolitik har man, utan större kontroll, låtit människor komma hit för att sedan kunna begå terrorbrott och syssla med annan kriminell verksamhet. Regeringen saknar uppenbarligen både verktyg och vilja att ta tag i dessa problem. Trots det vägrar regeringen och dess företrädare att ta det yttersta ansvaret för sitt misslyckande och avgå. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt kommer ministern att ta ansvar med anledning av det nu inträffade?
fr · H8112088 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2088 Utredningen om informationsplikten av (C) till Socialminister (S) Det är hög tid att får en modern lagstiftning som gynnar prevention och behandling och som motverkar stigma kring hiv. beslutade en nästan helt enig riksdag att frågan om att informationsplikten för personer som lever med hiv ska utredas. Den dagen var en glädjens dag eftersom väldigt många, inklusive mig, länge har jobbat för just den frågan. , ungefär , kan vi sorgligt nog konstatera att arbetet med att utreda slopandet av informationsplikten inte ens har påbörjats. Informationsplikten finns inskriven i smittskyddslagen och är en förhållningsregel som behandlande läkare kan välja att ge sin patient och som det då blir straffbart att bryta mot. Informationsplikt gäller alltså om behandlande läkare föreskriver det och innebär att personen måste informera sina sexpartner om hivsmittan. Men tack vare att moderna hivläkemedel håller nere virusnivåerna så effektivt har riskerna för sexuell smittöverföring drastiskt förändrats sedan lagen skrevs . har också publicerat en förnyad bedömning av smittrisken. Bedömningen säger att risken att bli smittad vid sex med en hivpositiv person med välinställd behandling är obefintlig. Mot denna bakgrund och dessa fakta fattade således beslutet att frågan ska utredas. Min fråga till socialminister är därför: När ska utredningen om informationsplikten för personer som lever med hiv påbörjas?
fr · H8112089 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2089 Möte med techjättarna av (SD) till Utrikesminister (S) kommunicerar regeringen via utrikesministern att man avser att bjuda in ”till ett möte med it-jättar som Facebook, Twitter och Google för att ta upp hur de hanterar hot, hat och demokratisk utveckling globalt”. En av de mest centrala pelarna i demokrati är yttrandefrihet och fri åsiktsbildning. Med tanke på techjättarnas monopolställning vad gäller vår tids mest relevanta informationsinfrastruktur kan dessa företag bedriva påtaglig påverkan på demokratiska val. Det är också något de gör. Tyvärr har jag inte kunnat skönja att regeringen ännu problematiserat detta. Att hota någon är olagligt. Att hot och andra undantag från yttrandefriheten såsom uppvigling kan plockas bort från nätets plattformar är tämligen oproblematiskt och något de flesta nog är överens om. Begreppet ”hat” däremot är inget juridiskt begrepp utan kan i vardagsdebatten innefatta allt från grova, kränkande påhopp på individer till saklig kritik mot vänsterpolitik. Att i så definitionsmässigt vaga ord tala om att techjättarna ska stävja ”hat” blir därför ytterst vanskligt. För egen del är frågan principiellt väldigt enkel. Först säkrar vi yttrandefriheten och den fria åsiktsbildningen på internets åsiktstorg. Därefter tar vi tag i och hanterar avarterna. Alla avarter går tyvärr inte att få bort med mindre än att vi avskaffar yttrandefriheten och därmed demokratin. Utifrån detta ovan skulle jag vilja fråga utrikesminister : Vilken ingång kommer ministern att ha i möten med it-jättarna i dessa avseenden – ser ministern någon motsättning mellan å ena sidan demokrati, yttrandefrihet och fri åsiktsbildning och å andra sidan vital informationsinfrastruktur som sköts av privata företag som reglerar yttrandefrihetens gränser autonomt från svensk lag?
fr · H8112090 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2090 återrapportering av regeringsuppdrag att utreda behov av en nationell stödlinje av (SD) till Socialminister (S) har i enlighet med regeringens uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje nu lämnat sin rapport. Myndighetens kartläggning och analys visar enligt återrapporteringen att det finns behov av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående till dessa. Den nationella stödlinjen föreslås som ett komplement till civilsamhällets befintliga utbud av medmänskligt stöd och de ordinarie insatser som ligger under hälso- och sjukvårdens ansvar. I utredningens analys framkommer det även behov av att samordna och kvalitetssäkra befintliga stödlinjer inom ideell sektor. föreslår att myndigheten ska uppdras att utse lämplig aktör som i samarbete med myndigheten ska bygga upp en verksamhet som erbjuder professionellt samtalsstöd. När det gäller kostnaden har man beräknat att den för uppbyggnaden av en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa kommer att vara omkring 10–. Därefter uppskattas den årliga driftskostnaden bli 15–. I det fall uppdrag tilldelas myndigheten kan man återkomma med mer detaljerade kostnadsberäkningar för både uppbyggnad och drift vid en delredovisning. Socialministern har inte lämnat något besked om det kan bli aktuellt med en nationell stödlinje. Det är ytterst angeläget att den här viktiga verksamheten kommer på plats möjligt, och regeringen bär ansvaret för att hantera den här frågan skyndsamt. Av den anledningen önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att verka för att ska upprätta en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa möjligt?
fr · H8112091 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2091 Problem med framtidsfullmakter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) finns möjligheten att upprätta en framtidsfullmakt för att förenkla för närstående att hjälpa en person som på grund av sjukdom, psykisk ohälsa eller annan orsak inte kan fullgöra sina åtaganden som till exempel kontakt med sin bank eller myndigheter. Det har tyvärr visat sig i ett flertal fall att ett antal banker vägrar godkänna framtidsfullmakter trots att de uppfyller lagkraven. Detta ställer till stora problem för anhöriga som vill bistå på bästa sätt. Det är därför viktigt att snabbt finna en lösning så att alla banker accepterar framtidsfullmakter. Framtidsfullmakterna fungerar inte som de var tänkta att fungera när lagen togs fram. Regeringen gav 2019 ett uppdrag om översyn, men ännu har inget rapporterats kring detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta innan utredningen är presenterad för att hjälpa anhöriga som inte får sina framtidsfullmakter godkända av bankerna?
fr · H8112092 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2092 Smuggelhundar av (M) till Statsrådet (S) Efterfrågan på hund har ökat rekordartat , och det har allt oftare rapporterats om att antalet smuggelhundar ökar. Hundarna som smugglas till är ofta uppfödda på så kallade valpfabiker för att sedan transporteras under mycket dåliga förhållanden. Utöver det djurplågeri som hundarna utsätts för riskerar hundarna att föra in smittsamma sjukdomar i . efterfrågar en mer effektiv hantering, och efterfrågar bättre regelverk för att hantera misstänkta smuggelhundar. Med anledning av rapporteringen om ökad förekomst av smuggelhundar i önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta mot hundsmugglingen?
fr · H8112093 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2093 Informationsplikten för hivpositiva av (M) till Socialminister (S) tillkännagav med brett politiskt stöd att ”regeringen bör ta initiativ till en översyn av smittskyddslagen med en analys av om den fyller sitt ändamål när det gäller informationsplikten för hivpositiva”. Bakgrunden till detta är att informationsplikten inte är ändamålsenlig och snarare än att bidra till minskad smittspridning i stället ökar stigmatiseringen av en redan utsatt grupp. konstaterar själva i sitt kunskapsunderlag Smittsamhet vid behandlad hivinfektion, som riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal, att det inte föreligger risk för att överföra en hivinfektion vid oskyddat samlag vid en välinställd behandling. Trots detta har regeringen ännu inte gjort något för att ta bort informationsplikten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att hörsamma uppmaning och göra en översyn av det förlegade kravet på informationsplikt för hivpositiva?
fr · H8112094 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2094 Anläggningar för nykterhetskontroll av (M) till Infrastrukturminister (S) Under pompa och ståt 2019 inviger minister en så kallad alkobom i hamn. Placeringen av bommen är vid entrén till oljehamnen. Där kör framför allt svenskregistrerade fordon som kör dagstransporter; chaufförerna sover inte regelbundet i sina fordon. I porten finns också en alkobom för personbilar som körs av övrig personal som arbetar i hamnen. Tekniskt fungerar bommen väl, men chaufförerna funderar över syftet och över att det finns bara den här bommen i hamn efter det att bommen i togs bort . Den utländska trafiken strömmar in utan kontroll medan nämnd bom riktar in sig på svenskregistrerade fordon. Ministern är citerad i : ”– Det är en signal till de som kommer in till våra svenska vägar, de ser att vi har kontroller och att vi förutsätter att man ska vara nykter på det svenska vägnätet, säger .” Med anledning av detta önskar jag fråga infrastrukturminister : Om ministern tar initiativ för fler alkobommar i hamnar, avser ministern i så fall att vidta åtgärder för att säkerställa att kommande alkobommar placeras så att de i större utsträckning når ut även till den utländska trafiken?
fr · H8112095 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2095 Utvecklingen i av (M) till Utrikesminister (S) har utvecklingen avseende politiska friheter såväl som mänskliga rättigheter och rättsstatens principer underminerats i till följd av påtvingade säkerhetslag. Återkommande har väckts frågor till utrikesministern, och återkommande har getts besked om att regeringen ser allvarligt på utvecklingen. Men inget har blivit bättre vad gäller läget i . Nya uppgifter gör nu gällande att avser att ”se över” valsystem för att öka det kinesiska kontroll över vilka som tillåts kandidera till lagstiftande församling Legco. Och varken eller EU har på något sätt kunnat samla sig till någon synbar eller kännbar motåtgärd gentemot för hur säkerhetslagen brukas på ett drakoniskt sätt. Min fråga till utrikesminister är: Hur avser ministern att agera i EU-kretsen för en tydligare europeisk och transatlantisk reaktion avseende det nu ytterligare försämrade läget för demokratiska krafter?
fr · H8112096 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2096 Gränskontroller mellan och av (KD) till Statsrådet (S) utför den svenska polisen gränskontroller för resor från till . För att passera gränsen krävs en giltig gränshandling. Reserestriktionerna motiveras utifrån spridningen av den mutation av coronaviruset covid-19, kallad VOC202012/01, som först påträffades i men sedan även påträffades i . är mutationen även etablerad i . Reserestriktionerna för inresande från gäller till . Följande undantag medges nu från inreserestriktionerna: Svenska medborgare som kan visa pass eller annan legitimation. Personer som bor i och som kan visa legitimation och dokumentera att de är bosatta i . räcker det inte att man äger ett sommarhus i . Personer som arbetar i och som kan visa en giltig legitimation och dokumentera att de arbetar i . Personen behöver emellertid kunna visa upp ett negativt covidtest som är max gammalt. Personer från som bedöms ha trängande familjeskäl anses också kunna undantas från inreseförbudet. Från danska inresande som arbetar i berättas att gränskontrollen utöver att kontrollera att dokumentation är i ordning också utsätter de inresande för utfrågningar i närmast förhörsliknande former. Stämningen blir snabbt obehaglig och onödigt frustrerande när gränskontrollerna tar formen av osäkerhetsmoment om inpassering. Oroande är också känslan av ett ”vi och de”, med det främlingskap som göds när den svenska gränskontrollen får former som går utöver de underställda kraven. För gränspendlare där försörjningsmöjligheterna rubbas eller hotas är situationen mycket prövande. Det är därför mycket angeläget att vår hantering av gränsen utifrån regeringsbesluten hanteras professionellt och i enlighet med den vision vi bär tillsammans med våra nordiska grannländer, att vi ska vara världens mest integrerade region 2030. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att mildra de negativa effekter som nuvarande gränsbevakning får för möjligheterna att arbetspendla mellan och ?
fr · H8112097 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2097 flygplats av (KD) till Infrastrukturminister (S) är tredje största flygplats. Förutom internationella passagerarflygningar har den privatägda flygplatsen viktiga nationella beredskapsuppdrag kopplat till . Även det nationella brandbekämpningsflyget utgår från . Pandemin har drabbat extra hårt eftersom privatägda flygplatser inte omfattas av regeringens krisstöd. larmar flygplatsens ägare om att konkursen kan vara ett faktum om de inte får ekonomiskt stöd. Från sida är det en självklarhet att försvara flygets roll som infrastrukturbärare, oavsett ägarform. Det är anmärkningsvärt att regeringens stöd till regionala flygplatser inte omfattar en privatägd flygplats som dessutom har ett nationellt beredskapsuppdrag. har också föreslagit att flygskatten ska frysas i taget under krisen och återhämtningen från den. Baserat på ovanstående önskar jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkerställa nödvändiga resurser för Stockholm-Skavstas uppdrag som nationell beredskapsflygplats?
fr · H8112098 · 2021-03-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2098 Överbelastningsattacker mot Region av (M) till Statsrådet (S) har Region sajt utsatts för överbelastningsattacker – och har attackerna ökat. Attackerna är anmälda och utreds av polisens avdelning för komplexa cyberbrott i som grovt dataintrång. Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har attacker mot regioner och kommuner blivit allt vanligare. Regeringen fattade beslut om inrättandet ett nationellt cybersäkerhetscenter. Verksamheten ska, fullt etablerad, bidra till att förbättra skyddet mot cyberangrepp och minska de digitala sårbarheterna. Centret ska stödja såväl privata som offentliga aktörer, och samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret ska utvecklas stegvis –2023. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att motverka och förhindra överbelastningsattacker mot kommuner och regioner, och hur säkerställer statsrådet att dessa aktörer kan få stöd av cybersäkerhetscentret?
fr · H8112099 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2099 Stationslägen längs stambanan i av (C) till Infrastrukturminister (S) har svarat på sitt uppdrag att utreda hur de nya stambanorna ska rymmas inom ett fiktivt kostnadstak på . Det har resulterat i att man i Trafikverksrapporten föreslår att ta bort bland annat stationsläget i och för att klara detta kostnadstak. Om det blir verklighet riskerar satsningen att helt tappa sitt ursprungliga syfte, att ge stora delar av landet ökad tillgänglighet. Dessutom bryter regeringen i så fall mot ingångna avtal med berörda kommuner, både avseende planerade bostäder och framför allt att dessa kommuner har bidragit till förbättringen av ”getingmidjan” in till . Staten måste vårda sitt rykte som en pålitlig avtalspartner, ifall fler kommuner ska våga ingå avtal för samverkan runt stora infrastruktursatsningar. Några av Sörmlandskommunerna har valt att investera flera miljoner i det projektet mot löftet att få bättre förutsättningar för regional tågförbindelse till och från . Många av kommuner är beroende av att det fungerar med tågförbindelsen för att de som arbetar i ska kunna fortsätta bo i kommunen och även för att fler ska välja att flytta till . Även tjänar på att fler kan bo och verka i , då tillväxten där då minskar från en hög nivå. Min fråga till infrastrukturminister är: Kommer regeringen att hålla sitt löfte till kommunerna utmed Ostlänkensträckningen och se till att det kommer att finnas stationslägen i , , och ?
fr · H8112100 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2100 flygplats av (C) till Infrastrukturminister (S) Under pandemin med covid-19 har precis som alla andra flygplatser i landet drabbats hårt av ett lägre antal resenärer och minskade intäkter. Statens egna flygplatser, statens struktur för lufttrafik (LFV) och väldigt många av de regionala flygplatserna har fått stöd från staten för att upprätthålla sin verksamhet. Här har inte ingått. Flygplatsen ägs till av en privat ägare och till av . Flygplatsen är viktig för regionen under normala omständigheter. Den är även nationellt viktig och bidrar till regionens tillgänglighet till och utbud av flygtransporter, arbetstillfällen och turism. Utan denna flygplats skulle trycket på öka ytterligare när vi åter kan börja resa i landet och till andra länder. Dessutom skulle och bland annat regionerna och förlora för människors och företags tillgänglighet viktig infrastruktur. är strategiskt viktig även ur ett nationellt perspektiv eftersom MSB har placerat ett antal vattenbombplan där. De fick stor användning av dem redan samma sommar, och planen bidrog till att snabbt häva en möjlig skogsbrand. Skulle dessa plan inte kunna finnas kvar i området försämrar det beredskapen för . har hänvisats till att söka omställningsstöd som andra företag, men det är inte tillräckligt. Ska man kunna vara beredskapsflygplats behöver staten göra motsvarande som man gjort med dryga tjugotalet andra regionala flygplatser bidra till att hålla dem öppna. Det gäller fler flygplatser i landet. Beredskap behövs även för att kunna transportera såväl sjukvårdsmaterial som patienter, både under pågående pandemi och när vi kommer ut på andra sidan. Av det skälet borde staten ta ett större ansvar för och andra beredskapsflygplatser. Läget är akut. är på väg att gå i konkurs om inte stödet från staten ökar. Det kan inte enbart ligga på kommunen som minoritetsägare. I nationell transportpolitik utgår man från att fem transportslag samverkar och finns på plats nästan överallt i landet och i samverkan med varandra ger människor och näringsliv tillgänglighet. Avseende ett av dessa transportslag, flyget, förfogar inte staten fullt ut över den helt avgörande tillgången till flygplatser. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas för att se till att hela tillgänglighet till beredskapsflygplatser överlever covid-19-pandemin?
fr · H8112101 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2101 Investeringar i solenergi av (S) till Statsrådet (S) Investeringsstödet för solceller har varit en succé och ett viktigt steg för att fler ska kunna vara med och bidra till klimatomställningen. har solcellstödet gjorts om i syfte att göra det enklare, snabbare och mer tillgängligt. Men privatpersoner som har ansökt om solcellsstöd för en privat solcellsanläggning uppger att stödet har uteblivit och pekar på felaktig kommunikation. En av dem som har investerat i solceller är i , som upplever att han hamnat i kläm mellan två olika lösningar. Han pekar på att kommunikationen vad gäller de olika lösningarna inte varit tydlig då pengar som avsattes för stödet inte räckte till alla som ansökt och stödet därmed inte beviljats för fler. Det ska bli enklare och billigare att producera egen el. När ett system ersätts med ett annat behöver det fungera. Utifrån ovanstående är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att göra något för de personer som har hamnat i kläm mellan olika system och därmed gått miste om stödet?
fr · H8112102 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2102 Kommunala läkare av (SD) till Socialminister (S) I första delrapport lyftes återigen de stora bristerna i äldreomsorgen, ett problem som varit allmänt känt men som ignorerats av regeringen. Om vi bortser ifrån det huvudlösa valet av påstådd strategi när verkligheten inom äldreomsorgen varit så dyster fick vi även en annan sak bekräftad: Många äldre på särskilda boenden fick aldrig någon individuell medicinsk bedömning. Detta var en fråga som undertecknad lyfte med socialministern , med förhoppningen att hon agerade, men med föga resultat. Socialministern ignorerade i stället de återkommande varningarna. Hade regeringen agerat då skulle liv med all sannolikhet ha räddats. ansvarar kommunerna för vård och omsorg av äldre, men det är ändå regionerna som är läkarnas arbetsgivare. Kommissionen har därför föreslagit att lagen ska ändras i syfte att minska risken att detta händer igen. Förslaget är att kommuner själva ska kunna anställa läkare, vilket skulle möjliggöra för resursstarka kommuner att enklare erbjuda adekvat expertis till inte minst brukare inom äldreomsorgen. Pandemin har med all önskvärd tydlighet redogjort för behovet av en rutinerad, utbildad och dedikerad personalstyrka inom äldreomsorgen. saknas krav på medicinsk utbildning för att arbeta med äldre eller ens ansvara för ett så kallat äldreboende. Bara av personalen inom äldreomsorgen har en sjuksköterskeutbildning. I hela landet finns det bara omkring 350 legitimerade sjuksköterskor som specialiserat sig på geriatrik, och deras specialitet till trots arbetar de främst vid sjukhus och vårdcentraler snarare än inom äldreomsorgen. Äldreomsorgen har med andra ord ett enormt behov av en genomgripande reform där man ser brukarna för vilka de är: människor som under sina liv byggt det samhälle vi lever i och som har gett oss allt det vi har . Att inte erbjuda dessa människor den bästa tänkbara omsorgen kan inte klassas som något annat än ett förrädiskt svek. Även om regeringen har tillsatt en utredning om en ny äldreomsorgslag (där frågan om läkare i kommunerna inkluderas) bör denna fråga vara tillräckligt viktig för att regeringen snabbt ska agera. Socialminister önskas besvara följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ till att möjliggöra för kommuner att anställa läkare, och hur avser ministern att öka den andel av personalstyrkan inom äldreomsorgen som är utbildad och dedikerad för ändamålet?