ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911343 · 2021-11-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:343 Stöd till äldre konsumenter av (SD) till Statsrådet (S) Många äldre personer önskar stöd i att öka sina kunskaper om digitala enheter och internet samt olika tjänster på internet. Det finns även behov av konsumentstöd kring digitala köp, det kan gälla hur man går till väga, frågor kring avtal och kring reklamationer. För att undvika digitalt utanförskap för äldre personer behövs mer riktat stöd. Enligt utgör äldre personer en majoritet i det digitala utanförskapet. Var femte pensionär använder nästan inte alls internet, och inte ens hälften av de äldsta personerna har använt sig av samhällets e-tjänster. Behov av att använda internet kvarstår, eftersom många tjänster, även konsumtion, förläggs digitalt i allt större utsträckning. använder begreppet utvidgat utanförskap för dem som använder internet men som saknar kunskap för att nyttja internets funktioner och behöver hjälp med olika saker, exempelvis hur de ska använda bank-id. Utbildning och information är nyckeln till delaktighet. De organisationer som hjälper äldre personer med frågor kring digitala verktyg är ovärderliga. Organisationen pekar på vikten av att äldre personer får stöd för att kunna hantera det digitala samhället och lyfter det som görs för denna grupp samt att it-stöd finns via och Digitalhjälpen, framtagen av . Det finns alltså bra stöd, men i konsumentfrågor behövs i många fall riktat stöd av konsumentvägledare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet behov av utökad satsning på konsumentvägledning för gruppen äldre inom digitala konsumentfrågor, och hur ska det i så fall ske?
fr · H911344 · 2021-11-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:344 Militärkupp och kvinnors rättigheter i av (V) till Utrikesminister (S) Militären i tog makten i landet genom en kupp och arresterade ledande civila politiker och premiärministern . Den senare har tillåtits återvända till sitt hem som flera tidigare ministrar fortfarande hålls häktade. har befunnit sig i stor instabilitet sedan ett misslyckat kuppförsök en månad tidigare förvärrat relationen mellan det civila och militära styret, som delat på makten efter att diktatorn störtades . Stora folkliga protester har utbrutit i huvudstaden . I konfrontationer mellan demonstranter och militären har åtminstone tolv dödats och hundratals skadats, även om rapporter tyder på att siffrorna är betydligt större än så. FN uppmanar militären att sluta använda övervåld, dra sig undan från gatorna, respektera demonstranters rättigheter och frisläppa dem som arresterats under fredliga protester. Kvinnliga protesterande har en ledande roll i den folkliga motståndsrörelsen som kämpar för ett civilt styre och en demokratisk utveckling. Det väcker minnet om som 2019 blev en symbol för motståndet mot den dåvarande diktatorn . har små men viktiga framsteg gjorts i kampen för kvinnors roll i det sudanska samhället i takt med en demokratisk utveckling. Kvinnlig könsstympning har kriminaliserats och sociala rättigheter som att kunna utöva sport har stärkts. Den pågående utvecklingen i landet är ett hot mot kvinnors rättigheter och säkerhet – militären har en lång historia av våld mot kvinnor. Trots det befinner sig kvinnorättsaktivister i frontlinjen mot militären och säkerhetsstyrkor. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och den att vidta åtgärder till förmån för en återgång till ett civilt styre och för stärkandet av kvinnors rättigheter i ?
fr · H911345 · 2021-11-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:345 Svenska drivmedelspriser av (SD) till Finansminister (S) är ett stort och glesbefolkat land. Vi är det tredje största landet i EU, som vi är näst mest glesbefolkade land. Denna kombinationen gör att väldigt många i , främst de som bor i glesbygd och på landsbygd, är beroende av bilen för att klara av sitt vardagspussel, med resor såväl till och från arbetet som för att besöka släktningar och skjutsa barn till förskola och diverse fritidsaktiviteter. Då skatten på drivmedel höjs och då efterfrågan på drivmedel har ökat efter pandemin så ligger de svenska drivmedelspriserna just nu på en nivå som är bland världens högsta. Enligt sidan , har , efter , världens högsta dieselpris och även bland de högsta bensinpriserna i världen. Kombinationen av ett glesbefolkat land och så höga bränslepriser gör att svenska hushåll på landsbygden får lägga en oproportionerligt hög andel av sin disponibla inkomst på fordonsbränsle. Det är fullt förståeligt att finansministern ej kan påverka världsmarknadspriset på fordonsbränslet, men då priset på fordonsbränsle i till mesta delen utgörs av skatter har politiska beslut en stor inverkan på bränslepriserna. Såväl statsministern som infrastrukturministern har öppnat för att kompensera boende i gles- och landsbygd om de stigande drivmedelspriserna håller i sig varaktigt. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister : Med tanke på att nu har bland världens högsta drivmedelspriser, utan att för den skull vara världens mest köpkraftiga land, tänker ministern, inom sitt ansvarsområde, ta några initiativ för att kompensera lands- och glesbygdsboende?
fr · H911346 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:346 Riktad lönesatsning av (SD) till Statsrådet (S) En av tre poliser letar aktivt efter nytt arbete på grund av en ohållbar arbetssituation. Poliskåren är ansträngd, och den senaste tidens brottsutveckling har inte förbättrat den situationen. Låg lön och dåliga arbetstider gör att många poliser funderar på att lämna yrket. I en undersökning gjord av Novus, på uppdrag av , svarar av medlemmarna att de aktivt söker arbete utanför polisen. På fråga om vilken faktor som är viktigast för att stanna kvar i polisyrket svarar högre lön. Att vi inte klarar av att behålla och rekrytera poliser i den omfattning som behövs urholkar tilltron och tilliten till poliskåren. Det kommer att få katastrofala följder om det inte sker en förändring snart. Polisyrket behöver uppgraderas ytterligare genom kraftigt höjda löner, trygghetsskapande åtgärder och incitament som lockar till sig fler sökande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att stödja en särskild lönesatsning för att höja polisernas status och intresse för att stanna kvar i yrket?
fr · H911347 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:347 Skatteregler för sjöfarten av Per Åsling (C) till Finansminister (S) Det växer så det knakar längs övre . En batterifabrik i och tre industrijättar som förbereder för fossilfri malm- och stålproduktion i , , och , för att nämna några exempel. Historiskt stora investeringar inom industrin skapar nya möjligheter för regionen men ställer högre krav på logistiken. Som det ser ut nu är transporter på vattnet helt avgörande. I hamn planeras för Malmporten, största muddringsprojekt i modern tid. Även i , och ska det satsas på hamnarna. har längsta kust, och svensk sjöfart är inte bara en förutsättning utan även en motor för industrin. Även om har ett ramverk för sjöfarten som i stora delar är väl fungerade finns det behov av justeringar för att skapa likvärdig konkurrens och långsiktiga förutsättningar. Detta gäller särskilt skatteregelverket relaterat till sjöfart och hur detta regelverk harmonierar med annan för området viktig lagstiftning. Två exempel är centrala regler kring sjöinkomst och tonnagebeskattning som måste harmoniseras så att de får samma bedömningsgrunder. Det är angeläget att säkerställa att befintliga regelverk fungerar tillsammans, att säkerställa att tonnagebeskattningen fungerar för fler segment och att se över i vilken utsträckning lagstiftningen bygger upp trösklar mot att flagga svenskt. Min fråga till finansminister är mot denna bakgrund: Ämnar ministern vidta några åtgärder för att stärka den svenska sjöfartens internationella konkurrenskraft ur ett skatteperspektiv?
fr · H911348 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:348 Äldre arbetssökande av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) om arbetssökande visar på brister, till exempel att arbetssökande inte får det stöd att komma i arbete som de har rätt till eftersom andra grupper prioriteras genom regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Denna grupp har varken varit föremål för särskilda mål eller omfattats av Arbetsförmedlingens uppföljning av verksamheten. I regleringsbrevet /21 har regeringen givit Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla ett statistiskt bedömningsstöd. Gruppens svårigheter att komma i arbete och fastna i långtidsarbetslöshet ökar. Samtliga arbetssökande har rätt till likvärdigt stöd, vilket rapporten visar inte sker . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur avser ministern att agera för att arbetssökande inte ska trängas undan från arbetsmarknaden på grund av att andra grupper prioriteras i Arbetsförmedlingens uppdrag?
fr · H911349 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:349 Hedersrelaterat våld och förtryck av (SD) till Statsrådet (MP) I spåren av regeringens invandringspolitik breder hedersproblematiken ut sig i vårt land. Den som utövar och den som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck kan ha dålig kännedom om hur det svenska samhället fungerar och att förtrycket är olagligt i vårt land. Vid hedersvåld agerar ofta ett helt kollektiv av landsmän, släkt och familjemedlemmar mot den som utsätts. Det kan därmed vara svårt att fly, inte bara för att det kan vara många att gömma sig för utan också för att det innebär att kontakten med de närmaste går förlorad. En politisk samhällsstruktur som förtrycker kvinnor accepteras inte i . Samtliga individer som väljer att bosätta sig i vårt land har att förhålla sig till rådande lagar och regler. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att verka för att förhindra att hedersrelaterat våld och förtryck förekommer i vårt land?
fr · H911350 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:350 Personalbristen inom hotell- och restaurangbranschen av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Hotell och restauranger larmar om personalbrist när nu har öppnat upp efter pandemin. Trots att arbetslösheten är rekordhög och långtidsarbetslösheten ökar kraftigt så skriker många företag, inte minst inom restaurangbranschen, efter yrkesutbildad personal. Det finns krögare som fått flyga in personal från andra länder för att få tag i utbildad personal. Många av de 50 000 personer som sparkats från restauranger under pandemin har har sökt sig till tryggare jobb på grund av osäkra villkor. Var tredje ung tycker att fast anställning och kollektivavtal är mycket viktigt i arbetslivet. Det visar årets undersökning i Ungdomsbarometern (Handels). Att ha en stabil inkomst och ett fast heltidsjobb och slippa oroa sig över sin arbetsmiljö eller om pengarna kommer räcka till borde vara en fundamental rättighet för alla på arbetsmarknaden – oavsett ålder eller vilken bransch man jobbar i. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern att göra för att de som har sparkats under pandemin ska komma tillbaka och för att fler ska söka arbete inom hotell- och restaurangbranschen?
fr · H911351 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:351 Vård av utländska covid-19-patienter av (SD) till Socialminister (S) Covid-19 har krävt mer än 15 000 liv i , och pandemin är än så länge inte över. I sviterna av en sjukvård som varit mycket hårt belastad har också vårdköerna vuxit. Vårdpersonal som skulle ha arbetat på andra avdelningar har förflyttats för att behandla svårt sjuka patienter på covid-19-avdelningar. Detta har bland annat inneburit att operationer skjutits upp och att köerna inte har minskat. Patienter som är i behov av vård får vänta än vårdgarantins tidsgränser. Enligt SKR (Kommuner och Regioner) meddelar nu att man trots detta är redo att ta emot svårt sjuka covid-19-patienter från andra länder. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att sjukvårdskrisen i vårt land är över så att vi nu har kapacitet att ta emot andra länders covid-19-patienter, och avser ministern vidta några åtgärder utifrån sin slutsats?
fr · H911352 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:352 Ökad turism i fjällregionerna av (SD) till Näringsminister (S) Coronapandemin har påverkat turismen avsevärt i flera delar av landet. Restriktioner och reseförbud innebar en explosionsartad ökning av turister i exempelvis våra fjällområden. har påverkats i hög grad då länet har ett brett utbud av kultur och natur som attraherar turister i stor utsträckning, där vackra fjäll är särskilt lockande för många. Besöksnäringens nya möjligheter har följts av såväl utmaningar som prövningar, i stort och smått. Till exempel behöver slitage på natur och ett ökat tryck på friluftslivet hanteras . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att möta upp de utmaningar och prövningar som fortfarande väntar turismen i fjällregionerna med anledning av pandemin?
fr · H911353 · 2021-11-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:353 Laddning av elfordon vid bostäder av (SD) till Statsrådet (MP) I många sammanhang diskuteras behoven av utökade möjligheter till laddning av elfordon. I en ny analys framgår att det generellt finns behov av förbättrad tillgång till laddning i hem oavsett boendeform. I rapporten noteras att ett grundläggande hinder för att kunna förbättra tillgången till laddningsmöjligheter är att statistik saknas för så kallad icke-publik laddning och över parkeringsmöjligheter. Analysen är genomförd på regeringsuppdrag av i samarbete med och Lantmäteriet samt Kommuner och Regioner, som har haft möjlighet att inkomma med synpunkter. Flera hinder för att kunna förbättra tillgången lyfts fram, exempelvis att det finns behov av utvecklade möjligheter för samfälligheter, tydliggöranden om kommunens roll och förutsättningar för laddinfrastruktur på allmän platsmark och kvartersmark. Det finns även en problematik kring hur boende som inte själva har beslutanderätt över fastigheten ändå ska ha tillgång till laddningsmöjlighet. Tillgängligheten till laddning är viktig. budgeterar, på utgiftsområde 20, 2022–2024 för stöd till uppsättning av infrastruktur för laddning av elfordon vid hem och i andra lokala miljöer. De hinder som finns för tillgänglighet för boenden behöver åtgärdas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att hantera de behov som med flera myndigheter lyfter i aktuell rapport, för att tillse att hemmaladdning av fordon kan ske oavsett boendeform?
fr · H911354 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:354 Ökade kostnader för miljötillstånd av (SD) till Näringsminister (S) I en stor företagsenkät framkom att kostnaderna för företagen för att ansöka om miljötillstånd i numera uppgår till av deras omsättning. uppger dessutom att investeringar inte blivit av till följd av de långa och dyra tillståndsprocesserna. Vidare har av företagen valt att förlägga investeringar utomlands, och sammanlagt uppskattas kostnaderna ha ökat med . Detta är naturligtvis beklagligt och vittnar om en försvagad svensk konkurrenskraft. Det är angeläget att fler, inte färre, företag väljer att lägga sin verksamhet i . Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Avser ministern, inom sitt ansvarsområde, att vidta åtgärder för att minska näringslivets kostnader för de utdragna och dyra tillståndsprocesserna?
fr · H911355 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:355 Konsekvenserna av den förda energipolitiken av (SD) till Finansminister (S) har det svenska kraftsystemet präglats av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler gällande överföringskapacitet. Tyvärr har detta kommit att äventyras alltmer då energipolitiken utvecklats i en mer ideologisk inriktning där tilltron till närapå uteslutande väderberoende kraft dominerar. Under de två senaste mandatperioderna har effektbalansen i kraftsystemet kontinuerligt försämrats, enligt de prognoser som gör . Överföringskapaciteten i stamnätet har varit begränsad, vilket i praktiken innebär att marginalerna i elsystemet minskas ytterligare. Detta lyfte jag upp i en interpellation med statsrådet . Farhågan finns om att det återigen skulle leda till stora prisskillnader och att elpriserna skulle kunna bli uppemot dubbelt så höga i . Detta överträffades dessvärre med råge, och noterades det högsta elpriset i . Blir det en sträng vinter riskerar kostnaden att stiga ännu mer. Med anledning av det vill jag fråga finansminister : Avser regeringen och ministern, inom sitt ansvarsomårde, att vidta åtgärder för att mildra effekten av den förda energipolitiken och de höga elpriserna?
fr · H911356 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:356 Elever i årskurs 6 som ej uppnått kunskapskraven i alla ämnen av (SD) till Utbildningsminister (S) publicerades statistiken för elever i årskurs 6 (2020/21) som ej uppnått kunskapskraven (A–E) i alla ämnen. En dryg fjärdedel (26,) av eleverna når inte upp till nivån godkänt i alla skolämnen, vilket – gemensamt – är en historiskt låg andel. var andelen som inte nådde upp till fullt godkända kunskapskrav (A–E) 4–lägre i årskurs 6, och det är således av dessa elever som oroväckande nog inte har godkända slutbetyg i alla ämnen i årskurs 9. Jag är orolig för hur slutbetygen i årskurs 9 kommer att bli för de elever som gick i årskurs 6 . Kommer procentsatsen elever som inte heller får godkända betyg i alla ämnen i årskurs 9 att öka med 4–, i likhet med tidigare årskullar? Att den svenska skolan befinner sig i en nedåtgående trend är oroväckande. Dock måste vi se på detta med öppna ögon och inte vara undfallande, då detta påverkar många ungdomars framtid. De metoder för att höja elevernas kunskaper och betyg, såsom sommarskola, läxhjälp med mera, som genomförs verkar inte vara tillräckliga för att eleverna ska nå godkända slutbetyg i alla ämnen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Avser ministern att tillse att ytterligare åtgärder kommer till stånd , och om ja, vilka åtgärder?
fr · H911357 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:357 Hållande av ingångna avtal av (C) till Infrastrukturminister (S) Att ha ett bra vägnät i hela landet är oerhört viktigt för att människor och gods ska kunna förflytta sig. Att ha ett fungerade vägnät knyter ihop landet och gör att människor kommer närmare varandra. I Örsås i kommun i finns två vägar in till samhället. Båda vägarna går från . Den ena vägen ska stängas för trafik för att göra det möjligt för ett grustag att kunna expandera sin verksamhet. Detta skapar självklart arbetstillfällen i kommunen. Att denna väg ska stängas har diskuterats under . Vägen trafikeras av grusbilar, skogsbilstransporter, skolbussar och mängder med personbilar. Dock är den väg som blir kvar i sämre skick, smalare och kurvigare. Innan bildades hade och kommunen skrivit under ett avtal om att den väg som blir kvar ska göras i ordning. Oavsett om det är avtal från tid eller nu från ska ingångna avtal hållas, och detta problem kan uppstå även på andra håll i landet. När man som så långt tillbaka som på tid har ett avtal skrivet och ingenting har hänt på så länge skapar det bara problem och stärker inte tilliten till myndigheten, och landets vägar inte blir bättre. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att se till att ingångna avtal mellan staten och kommuner hålls?
fr · H911358 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:358 självförsörjningsgrad av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Att utrikes födda medborgare i ska uppnå sysselsättning och ekonomisk självständighet ses som en viktig del av integrationspolitiken. Trots att regeringen lagt omfattande resurser tar det i många fall att komma in på arbetsmarknaden och att uppnå självförsörjning. I rapporten av självförsörjning beroende på ursprung, utbildning och vistelsetid i , som har publicerats vid Entreprenörskapsforum, mäts självförsörjning som skillnaden mellan inbetalade inkomstskatter och erhållna bidrag och andra sociala transfereringar. Om skillnaden är positiv är skattebidraget större än erhållna transfereringar medan ett negativt värde innebär att man erhåller mer i bidrag än man betalar i skatt. Är skillnaden noll anses man vara självförsörjande. Analysen visar att skillnaderna i självförsörjningsgrad mellan olika grupper är betydande. I genomsnitt var av inrikes födda i åldern självförsörjande 2016. Motsvarande siffra för individer födda i andra västländer var och för individer födda utanför västvärlden var självförsörjande. En fallande andel självförsörjande ökar de offentliga utgifterna, vilket kan hota den svenska välfärdsmodellen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att öka andelen utlandsfödda som är självförsörjande?
fr · H911359 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:359 Kritik från mot straffrihet vid sexbrott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) riktar stark kritik mot hur socialdemokratiska regering efterlever kvinnokonventionen. Enligt kommittén måste regeringen göra mer när det kommer till mäns våld mot kvinnor och mot straffriheten vid sexualbrott. Kritiken riktas också mot att allt fler flickor utsätts för sexuella trakasserier och övergrepp samt att alldeles för få anmäler brott i och att få anmälda brott leder till fällande domar. har länge pekat på att straff vid brott mot person generellt inte står i proportion till brottens allvar. Detta gäller inte minst vid sexualbrott, som utgör en särskilt allvarlig integritetskränkning. Det förväntade straffets längd påverkar också viljan att anmäla och medverka i en rättsprocess. Om straffet väntas bli kort upplevs det alltför ofta från våldsutsatta kvinnor att det inte är värt en anmälan eller medverkan i en rättsprocess. Regeringen har visat motstånd mot många av förslag till lagändringar och straffskärpningar. Att höja minimistraffet för grov kvinnofridskränkning till fängelse, höja minimistraffet för våldtäkt och olaga förföljelse är några exempel. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ompröva regeringens motstånd mot straffskärpningar gällande brott som är vanligt förekommande inom ramen för mäns våld mot kvinnor?
fr · H911360 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:360 Slopande av tidsbegränsade vapenlicenser av (SD) till Statsrådet (S) har vid upprepade tillfällen riktat tillkännagivanden till regeringen om att slopa de så kallade femårslicenser som finns kopplat till legalt vapeninnehav. Det finns sedan åtminstone 2019 tillkännagivande från om att slopa femårslicenser, med motiveringen att dessa inte fyller någon funktion utan endast utgör en administrativ belastning för både och enskilda licensägare. Då regeringen valt att negligera vilja i denna fråga riktade återigen ett tillkännagivande till regeringen med en tidsgräns att innan utgången av 2021 återkomma till med ett förslag om att avskaffa tidsbegränsade licenser för enhandsvapen och automatvapen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att innan utgången av 2021 återkomma till med förslag till lagändring i enlighet med vad tillkännagett för regeringen?