ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112970 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2970 Sverigeförhandlingen och kollektivtrafiken av (SD) till Infrastrukturminister (S) Staten satsade i Sverigeförhandlingen på regional kollektivtrafik i utbyte mot utökat bostadsbyggande. konstaterar att underlagen för kostnader och samhällsekonomi hade stora brister och att projektens uppföljning har varit otillräcklig. Dessutom är antalet nya bostäder som byggs som ett resultat av satsningarna sannolikt få. Genom Storstadsavtalen lovade kommunerna att bygga nya bostäder i utbyte mot att staten åtog sig att medfinansiera stora investeringar i kollektivtrafiken. Detta avviker från hur har beslutat om att infrastruktur ska planeras. har granskat om regeringen trots det har skapat förutsättningar för investeringar som i så hög grad som möjligt uppnår de mål som har beslutat om på transportområdet. kunde konstatera att utrednings- och förhandlingsarbetet utfördes under tidspress och att nödvändiga beslutsunderlag och kvalificerade kostnadsanalyser inte togs fram. Dessutom brister statens insyn och kontroll under själva genomförandet. I stället för att undersöka vilka projekt som var mest samhällsekonomiskt lönsamma och bäst skulle lösa de transportbehov som fanns prioriterade Sverigeförhandlingen dyra projekt i utbyte mot nya bostäder. Bristerna i underlagen samt frånvaron av vedertagen kvalitetssäkring från och Trafikanalys medförde ökade risker för fördyringar, vilket också inträffat i flera fall. har efter sin rapport lämnat en del rekommendationer till regeringen: Säkerställ att prioritering av åtgärder grundas på analyser av behov, transparenta och jämförbara samhällsekonomiska analyser samt tillförlitliga kostnadsuppskattningar. Säkerställ att prioritering utifrån de transportpolitiska målen är den huvudsakliga utgångspunkten. Om en förhandling innebär en risk för avsteg från de transportpolitiska målen bör detta belysas på ett tydligt sätt. Säkerställ att staten, efter att beslut om medfinansiering fattats, har god insyn och kontroll under genomförandet av de åtgärder som beslutats. Med anledning av texten ovan frågar jag infrastrukturminister : Hur har ministern och regeringen agerat inom Sverigeförhandlingen för att säkerställa att skattebetalarnas pengar använts till de mest samhällsekonomiskt nyttiga investeringarna i kollektivtrafik?
fr · H8112971 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2971 Glädjebetyg i av (SD) till Utbildningsminister (S) senaste statistik visar starka indikationer på att det förekommer en mycket hög grad av glädjebetyg i skolan. Störst skillnad mellan provresultat och betyg i årskurs 9 finns i ämnet matematik, där nära nog av eleverna fick ett högre betyg än resultatet på det nationella provet. Även ämnena svenska och svenska som andraspråk visar extremt höga differenser på . De kommunala skolorna visar sig även ha större diskrepans mellan satta betyg och provresultat än friskolorna, undantaget ämnet engelska, vilket är det ämne som visar en helt normal diskrepans med lika mycket högre satta betyg som lägre satta betyg jämfört med det nationella provresultatet. Att elever får annat betyg än det som motsvarar det nationella provresultatet kan för vissa elever vara helt korrekt. I dessa fall bör dock diskrepansen för högre respektive lägre betyg ligga inom 12–, precis som för ämnet engelska. statistik visar även resultat fördelat per skola. Vad som är mycket olyckligt är att många skolor som har låga betygsresultat har gett för höga betyg. Detta innebär att de troligtvis borde haft ännu sämre betygssnitt. Det finns även skolor med höga betygssnitt, både kommunala och fristående, med hög diskrepans och tyngd åt högre satta betyg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att agera för att förhindra förekomsten av glädjebetyg, och i så fall hur, eller anser ministern att dessa betyg kan förklaras och anses som normala?
fr · H8112972 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2972 Umgängesrätt vid gränsöverskridande delad vårdnad av (C) till Statsrådet (S) inreserestriktioner och krav på negativt covidtest har i kombination med våra nordiska grannländers motsvarande krav på karantän, test och restriktioner kraftigt påverkat och försvårat umgängesrätten för barn med föräldrar i de fall föräldrarna är bosatta i två olika nordiska länder. För att konkret beskriva och belysa hur barn och föräldrar drabbas kan nämnas situationen i om den ena föräldern bor precis utanför en gränskommun, till exempel i Kemi, och den andra bor i . Kemi ligger endast från men är inte gränskommun och omfattas därför inte av undantag för karantän. Barnen ska enligt reglerna sätta sig i frivillig karantän varje gång de återvänder till . Barnen har lagstadgad rätt till umgänge och lagstadgad rätt till skolgång. Om ena föräldern har rest till för att hämta sina barn kräver finska arbetsgivare/kommuner 14 dygns karantän. krav på negativt covid-19-test för inresa till gäller för alla utländska medborgare vid inresa till , även för föräldrar som ska hämta sitt barn. Testet får vara max gammalt. Att behöva ta ett negativt test varje gång man ska hämta hem sitt barn från eller eller blir en orimligt stor kostnad. På är det sju dagars frivillig karantän för umgängesbarnen. Det innebär att barnen missar , alltså . Ett åländskt exempel på orimliga konsekvenser är där två barn, , som enligt tingsrättens beslut ska föras till för att lämnas till sin förälder och ha umgänge med denne kväll. När de kommer hem skall de stanna i frivillig karantän och missar således . Distansundervisning ordnas inte. Barnen har lagstadgad rätt till umgänge och lagstadgad rätt till skolgång. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts?
fr · H8112973 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2973 Helhetsanalys av miljöeffekter av dieselanvändning av (SD) till Statsrådet (S) Enligt tyska forskare är en tredjedel av avskogningen i tropikerna kopplad till EU:s import av jordbruksvaror (et al. Europe’s offshores environmental damage to other nations, 2020, vol 586, ss 671–673 Nature). Forskarna säger att den gröna given i EU riskerar att leda till miljöförstörelse utanför EU. De gröna ambitionerna i EU riskerar att leda till minskad produktion och därmed ökad import från länder med sämre miljöstandard för sin produktion. läggs marker ned i , bland annat på grund av låg lönsamhet. En svensk forskare vid SLU har räknat ut att om man till bete åter tar i anspråk hälften av de marker i som har lagts ned, samt de marker som hotas av nedläggning , motsvarar det all import av nötkött och lammkött till . Skulle man dessutom aktivt beskoga den andra halvan skulle det motsvara en kolinlagring som kompenserar för hela det svenska jordbrukets utsläpp av växthusgaser (). Om regler och skatter justerades skulle mer jordbruksmark bli lönsam att bruka. Det skulle leda till mindre import, mindre avskogning i tropikerna och sänkta utsläpp globalt, som livsmedelsproduktion, självförsörjningsgrad och biologisk mångfald i skulle öka. Det finns flera åtgärder som skulle kunna leda till ökad lönsamhet i svenskt lantbruk. En av dem är sänkt dieselskatt för jordbruksmaskiner. Sänkt dieselskatt för jordbruksmaskiner skulle i det här perspektivet kanske även kunna ge mindre koldioxidutsläpp globalt? Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Är statsrådet intresserad av att låta göra en helhetsanalys av en dieselskattesänknings effekter på gårdsekonomi, brukande, miljö och klimat lokalt och globalt, och är statsrådet beredd att sänka dieselskatten om det visar sig att det leder till mindre växthusgasutsläpp och mer biologisk mångfald?
fr · H8112974 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2974 Rättssäkerhet vid anknytningsärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har, när de tittat på rättssäkerheten i anknytningsärenden, kommit till slutsatsen att verksamheten inte bedrivs på ett sätt som säkerställer hög rättslig kvalitet. Det är högst oroande att och utlandsmyndigheterna inte klarar att klarlägga identiteten på de sökande. Det finns inte tillräckliga rutiner och det finns inte tillräckliga resurser. Det finns ingen ansvarsfördelning. Det finns alltså ingen som kontrollerar äktheten i handlingarna för de människor som söker sig till . ska vara ett tryggt land att bo och vistas i. Det är därför mycket allvarliga brister som påtalar i sin granskning. Med den nuvarande politik som regeringen för kommer anhöriginvandringen att öka till , vilket gör slutsatser än mer aktuella och, som jag bedömer det, än mer brådskande att åtgärda. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att och utlandsmyndigheterna rättssäkert klarar att kontrollera äktheten i de sökandes handlingar i anknytningsärenden?
fr · H8112975 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2975 Nationella riktlinjer för sköldkörtelsjuka av i (M) till Socialminister (S) Hypotyreos är en av våra vanligaste kroniska sjukdomar. Risken att drabbas ökar med ålder, om man är kvinna eller har en nära släkting som är drabbad. Hypotyreos är en endokrin folksjukdom. Den kliniska bilden varierar från lindriga ospecifika symtom, som trötthet, frusenhet, nedsatt vitalitet och obstipation, till livshotande myxödem med uttalad känslighet för läkemedel, konfusion, areflexi och megakolon. Underfunktion i sköldkörteln kräver oftast livslång behandling. ökar medicineringen mest bland unga kvinnor och bland män. har förskrivning av syntetiskt sköldkörtelhormon ökat markant, mest vid lindriga former. Många av de drabbade mår heller inte bra, trots medicinering. Eftersom det saknas ett kvalitetsregister för uppföljning av patienter på gruppnivå saknas viktiga kunskaper om orsaker, behandlingsresultat, långtidseffekter och samsjuklighet. medicineras nästan en halv miljon invånare i mot sköldkörtelsjukdom, men det är inte säkert att de får rätt vård. Kriterierna för diagnos och behandling skiljer sig åt mellan regionerna. Med anledning av att det saknas tydliga och forskningsbaserade riktlinjer skapar detta stora problem för behandlande läkare inom primärvården, som ofta är de som möter patienterna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att får i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hypotyreos, med kriterier för diagnos och val av behandling?
fr · H8112976 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2976 Hbtqi-personers rättigheter av (L) till Statsrådet (MP) I samband med släppte sin årliga Rainbow Europe Map & Index, en lista med poängbedömningar av länders lagar och regler kring hbtqi-personers rättigheter. Ingen munter läsning för . Rapporten pekar på att arbetet för att stärka hbtqi-personer i lagar och regler stannat upp . De konstaterar att trampar vatten, med en sjundeplats bland . Den individuella självklara rätten att äga sin sexualitet – liksom rätten att leva med den man vill – har vi liberaler kämpat för , och det kommer vi oförtröttligt att fortsätta göra. Det återstår mycket att göra och regeringen har tappat rejält med fart. Vi kan inte sänka tempot utan tvärtom behöver vi öka den med en rad handlingskraftiga åtgärder. Man ska kunna vara öppen i hela . Än upplever många svenska hbtqi-personer som bor i förorter eller på landsbygd social stigmatisering kring att vara öppen, och homofobi är utspritt. visade Brottsförebyggande rådets kartläggning att antalet hatbrott på grund av sexuell läggning ökat med . Bland annat behöver ett kompetenslyft avseende hbtqi-frågor, och vi behöver ta krafttag kring psykisk ohälsa bland hbtqi-personer. Dessutom har flera rekommendationer för . Bland annat rekommenderar de att utveckla ramverket för juridiskt könsbyte samt en större inkludering i lagar som förbjuder diskriminering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra, både , för att stärka hbtqi-personers rättigheter – så att återigen kan vara i framkant?
fr · H8112977 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2977 Europeiska radio- och tv-unionen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Efter kidnappningen i luften av plan mellan och visar nu tv i upp en framtvingad intervju av den tillfångatagna journalisten med påstådda bekännelser. Ytterligare ett brott av myndigheterna och där den typen av offentliga och förnedrande framtvingade uttalanden är att betrakta som tortyr. Det som skett är inget undantag. Statstelevisionen i har tidigare visat liknande påstådda bekännelser vilka är delar av regimens sätt att kuva och terrorisera sin egen befolkning. statstelevision BT som medverkar till dessa återkommande övergrepp är medlem av EBU som är den europeiska radio- och tv-unionen vilken samlar nationella tv- och radiobolag som ägnar sig åt public service. är del av EBU. I grunden är det problematiskt för EBU och framför allt dess medlemmar att i sin krets räkna ett bolag som medverkar till det som kan beskrivas som offentlig tortyr och därmed kastar en mörk skugga över begreppet public service. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Avser ministern att verka för att den , i dialog med , på något sätt ska verka för att EBU inte längre ska ha kvar BT från i medlemskretsen?
fr · H8112978 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2978 Rättvis skuldhantering för företagare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Under pandemin är näringsliv och företagare drabbade av nedgång i verksamhet och uteblivna beställningar, och de har i många fall kvarstående kostnader som måste hanteras. I vissa fall finns även växande skulder. Många är de som drabbas negativt av pandemins effekter, utan att själva ha kunnat göra någonting åt det i förväg. Företagare hamnar i skuld och har svårt att komma ur den. Orsaker till att många företagare inte sökt stöd är, enligt de undersökningar som gjorts, att paketen inte varit anpassade för verksamheten, bristande kommunikation från stat och myndigheter, krångliga regler och en oro hos företagare för vad som egentligen gäller. Långa handläggningstider har försatt ett stort antal småföretag i obestånd, vilket lett till konkurser. När ägare till i grunden livskraftiga företag tvingas lägga ned sina livsverk på grund av statliga restriktioner är det statens skyldighet att agera snabbt. Många företag har väntat orimligt länge på den hjälp som utlovats. Den enskilde företagaren drabbas av stora konsekvenser, då en enskild firmas ekonomi är kopplad till den privata ekonomin. Även ägare till aktiebolag kan drabbas, då många går i personlig borgen för lån. Betalningsanmärkningar kvarstår och påverkar möjligheterna till beviljande av lån, att kunna ingå avtal och att göra inköp mot faktura, och det begränsar också möjligheten för den enskilde att starta upp sin verksamhet igen. föreslog i ett utskottsinitiativ att regeringen ska ta fram förslag till åtgärder för att undvika att företagare som drabbats av den ekonomiska krisen i oskälig utsträckning hamnar i privat skuldsättning och för att de enklare ska kunna ta sig ur skuldsättningen och kunna återstarta verksamheter. Initiativet vann inte gehör. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att seriösa företagare som på grund av coronapandemin hamnat i en skuldsättning de inte kunnat förhindra inte ska drabbas personligen på ett orimligt sätt?
fr · H8112979 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2979 E-cigaretter av (M) till Socialminister (S) (motsvarande ) rapport and health 2021: A coming of age for tobacco control? innehåller ett antal rekommendationer för att minska rökningens skadeverkningar utifrån aktuellt forskningsläge. Bland annat föreslår rapporten statliga mediekampanjer som lyfter fördelarna med att byta från cigaretter till e-cigaretter (också kallat vejpning), att inte per automatik inkludera vejpning i allmänna rökförbud och att e-cigaretter ska ingå som en standardmetod för att behandla tobaksberoende. föreslår också att det på de varningstexter som finns på e-cigaretter tydligt ska framgå att vejpning förmodligen är substantiellt mindre farligt än rökning av tobak. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ta initiativ i enlighet med ovan beskrivna rekommendationer från gällande vejpning?
fr · H8112980 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2980 Stölder på byggarbetsplatser av (M) till Statsrådet (S) Enligt en artikel i anmäldes närmare 6 000 inbrottsstölder på byggarbetsplatser . Trenden är stigande, och enligt branschorganisationen uppskattas det totala värdet på det stulna ligga långt . Det som stjäls är bland annat bygg- och arbetsmaskiner, byggnadsställningar, vitvaror och dörrar. Även byggmaterial som koppar stjäls. Stölderna både försenar och fördyrar byggen, och bland de regioner där stölderna ökat mest märks Polisregion där stölderna ökade . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för att minska inbrottsstölder från svenska byggarbetsplatser?
fr · H8112981 · 2021-05-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2981 Militärt kuppförsök i av (SD) till Försvarsminister (S) avsattes president i en militärkupp. Därefter styrdes landet av en militärjunta, som lämnade över makten till en civil interimsregering. Men militären har fortsatt att ha stort inflytande över både regeringen och den lagstiftande församlingen. Under måndagens regeringsomvandling avsattes två högt uppsatta kuppledare , vilket gjorde att militären efteråt grep landets president 'Daou, premiärminister och försvarsminister och förde dem till en militärbas utanför huvudstaden . Enligt källor till nyhetsbyrån anser militären att Ba N'Daou och premiärminister överträtt sina befogenheter. Militärens agerande har av omvärlden kallats både kuppförsök och kidnappning. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser får militärens agerande för de svenska militära insatserna inom Minusma och Takuba?
fr · H8112982 · 2021-05-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2982 Rymningar från Sis-hem av (M) till Socialminister (S) , Sis, är den myndighet som ansvarar för tvångsvård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem samt vuxna med beroendesjukdom. Sis särskilda ungdomshem tar emot barn och unga som har beretts vård med stöd av lagen om vård av unga och som behöver särskilt noggrann tillsyn. På ungdomshemmen finns också barn och unga som av domstol dömts till sluten ungdomsvård. Sluten ungdomsvård är en tidsbestämd frihetsberövande påföljd som verkställs vid de särskilda ungdomshemmen i enlighet med bestämmelser i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård. Det finns 22 särskilda ungdomshem med sammanlagt 700 platser. De ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård har begått allvarlig brottslighet, såsom mord, dråp, grov misshandel, rån, våldtäkt och grovt narkotikabrott. Ofta tillhör ungdomarna olika kriminella nätverk. Påföljden verkställs på speciella avdelningar på vissa särskilda ungdomshem. Sis har varit föremål för granskning , och ledningen för Sis har haft dragningar för socialutskottet. Hot, våld, övergrepp och rymningar är några av de frågor som varit aktuella . rapporterade Dagens Juridik att rymningarna från slutna ungdomshem hade ökat. rapporterades 25 rymningar in, vilket var en dryg fördubbling jämfört med året innan då 11 stycken personer rymde från Sis-hem. kunde vi läsa i flera medier om 16-åringen som sköt två bröder, vilka skadades svårt men överlevde. Han dömdes till sluten ungdomsvård för mordförsök men rymde . Hans rymning ledde till en intensiv debatt om eftersatt säkerhet vid ungdomshem. hände det som inte fick hända. Han rymde igen och är nu misstänkt för mord som begicks han var på rymmen. rymde en person från Sis. Antalet rymningar har ökat och detta är totalt oacceptabelt. Säkerheten måste förstärkas kraftigt och rymningarna minska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att minska antalet rymningar från Sis-hem?
fr · H8112983 · 2021-05-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2983 Fortsatta sprängningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I detonerade en ny sprängladdning vid en livsmedelsbutik och restaurang, som båda fick skador på fasaden av den kraftiga smällen. Enligt polisen ska det ha varit kunder i butiken vid detonationen. Två personer har anhållits misstänkta för sprängningen. De anhållna är en 15-årig flicka och en 21-årig man, skriver . Enligt polisens presstalesperson är båda misstänkta för allmänfarlig ödeläggelse. Enligt åklagare är de misstänkta på sannolika skäl för att gemensamt ha utfört sprängningen. Han säger vidare att allmänfarlig ödeläggelse är ett väldigt allvarligt brott, och det krävs synnerliga skäl för att anhålla en person . Trots justitie- och migrationsministerns tidigare utfästelser om hårdare tag mot kriminaliteten tycks inget hända. När till och med en 15-åring nu anhållits på sannolika skäl för ett sprängdåd mitt på ljusa dagen kan nog de flesta hålla med om att situationen blivit än mer katastrofal i vårt land. Jag har tidigare ställt frågor kring de eskalerande våldsamheterna och den ökande kriminaliteten i till justitie- och migrationsminister . Svaren som återkommer är alltid att ”ett intensivt arbete pågår med att genomföra regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten”, ”flera viktiga lagar har redan trätt i kraft och kan tillämpas av rättsväsendet”, ”har fler poliser än ”, ”regeringens brottsförebyggande satsningar har fått effekt” och så vidare, och så vidare. Det verkar dock uppenbarligen inte gå så bra med regeringens olika ”åtgärder”. Våldet och kriminaliteten fortsätter i oförminskad takt. , med justitieminister i spetsen, tycks ha förlorat all kontroll över landet som förvandlats till mer eller mindre en krigszon på sina håll. Justitie- och migrationsministern verkar sakna både viljan och de verktyg som krävs för att verkligen komma till rätta med den ökande och allt grövre kriminaliteten och borde kanske därför tänka på att lämna över ansvaret till någon som har viljan och framför allt de rätta verktygen. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka ytterligare åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med de fortsatta sprängningarna i vårt land?
fr · H8112984 · 2021-05-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2984 Hundbrist vid av (SD) till Finansminister (S) På grund av en ökad efterfrågan på sällskapsdjur larmar nu om att man fått svårt att fylla sin årliga kvot på tio stycken nya sökhundar. har ett femtiotal sökhundar varav ungefär hälften finns i vid gränser mot , vilka också utgör de stora portarna till för knark och vapen. Smugglingen sker via postflödet, lastbilar och resenärer. , nationell hundsamordnare och tullinspektör vid , beskriver sökhundarna som ett oerhört viktigt hjälpmedel för myndigheten, och de används i nästan alla områden man söker på. De hittar också väldigt mycket, ibland på ställen där man inte förväntat sig något, och innebär en stor tidsbesparing. går mellan fem och tio sökhundar i pension och således behövs ungefär lika många nya. Vanligtvis brukar man inte ha några problem med att hitta nya hundar, men saknas tre stycken . Orsaken är den stora efterfrågan på hundar bland privatpersoner under pandemin men även i andra länder varifrån har köpt. Kan man inte fylla kvoten kan det få konsekvenser för myndighetens arbete vid gränserna. Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att lösa situationen så att kontrollen vid gränserna kan upprätthållas?