ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111442 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1442 Järnvägsutbyggnaden mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) har den norska infrastrukturministern sträckt ut handen till för att länderna tillsammans ska skynda på utbyggnaden av järnvägen mellan och . Sträckan är viktig för att knyta samman två viktiga huvudstäder och öka pendlingen på delsträckor däremellan. Sträckan är också viktigt för att fler resenärer ska välja järnvägen i stället för andra mer miljöpåverkande resalternativ. Sträckan berör , , och primärt. Det är en sträcka som tillsammans bildar en viktig tillväxtregion och binder två länder samman på samma sätt som har skett genom i . Sträckan berör 3,5 miljoner människor, och om den undermåliga järnvägen rustas kommer restiden att kortas från dagens till under tre. Det skulle göra en resa med tåg betydligt mycket mer attraktiv än och skulle kunna minska dagens 1,4 miljoner flygresor på sträckan. Bolaget 2.55 AB ägs av kommuner och regioner på sträckan och har redovisat alternativa finansieringslösningar på sträckan för att inte belasta statens budget mer än nödvändigt. Konstruktionen skulle kunna utformas på samma sätt som gjorts med . Den norska infrastrukturministern utsträcka hand innebär nu att det är upp till den att bestämma om sträckan ska prioriteras eller ej. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Avser ministern att prioritera järnvägssträckan –i den nationella planen?
fr · H8111443 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1443 Riktad hjälp till företag av (M) till Näringsminister (S) Coronakrisen har slagit hårt mot alla delar av vårt samhälle. Tiotusentals företagare kämpar för sina företags överlevnad. har olika stöd till företag och företagare presenterats och beslutats. Genomgående har regeringens och stödpartiernas arbete kantats av senfärdighet och byråkrati. Det har tagit för partierna att bestämma om man över huvud taget vill stötta företag, och sedan har innan förslag har lämnats till . Efter riksdagsbeslut har det tagit för myndigheter att komma igång och mycket innan företag slutligen kan få hjälp, få pengar. Stöden har också kantats av omfattande byråkrati. Exempelvis har det så kallade omställningsstödet haft helt olika krav gällande hur mycket ett företag ska ha tappat i omsättning för att få hjälp, och det har varit stora kast från en månad till en annan. Risken är att företag går under i väntan på att regeringen lämnar förslag och att myndigheter kommer igång med att handlägga ärenden. För att företag ska kunna permittera personal görs jämförelser mellan en aktuell månad och en annan tidigare kontrollmånad. Det görs för att man ska se att ett företag har drabbats och behöver hjälp. Detta är rimligt. Men det har också uppdagats att relativt nystartade företag kommit i kläm av de regelval regeringen gjort. I praktiken finns exempel på företag som startats tidigt precis innan coronakrisen slog till hårt i . Därmed kan de inte få del av stöd på samma sätt som om de hade funnits . Detta trots att de står med fulla kostnader för personal med mera. Företagen och deras medarbetare blir då extra utsatta i det tuffa läge som råder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att de företag som kommit i kläm med anledning av permitteringsstödets regler ska få riktad hjälp?
fr · H8111444 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1444 Taxonomireglernas effekter på investeringar i det konventionella jordbruket av (SD) till Statsrådet (MP) De EU-regler som kallas taxonomin handlar egentligen om ett ramverk för att definiera hållbara investeringar. Tanken är också att taxonomiförordningens definitioner ska utgöra en grundpelare för flera av de andra åtgärderna för hållbar tillväxt. Återhämtningen efter coronapandemin ska som bekant göras med hållbara investeringar. Därmed får definitionerna i taxonomiförordningen mycket stor betydelse för de framtida möjligheterna till finansiering. Jordbruket är inget undantag. I förslaget till delegerade akter som lade fram anges kriterier för hållbart jordbruk. För att jordbruk ska anses vara hållbart ska det inte göra signifikant skada på biologisk mångfald. Ett av kriterierna för detta i bilaga 1, sida 5 säger att man därför bara får använda bekämpningsmedel som är godkända i ekoförordningen. Detta leder till att konventionella jordbruk inte kommer att anses vara hållbart trots att det använder mycket mindre bekämpningsmedel (en tiondel av insektsbekämpningsmedel) och är mer klimatvänligt än merparten av utländskt jordbruk. Därmed kan det konventionella jordbruket få svårare att få kapital till de investeringar som annars skulle göras för att göra jordbruket än mer klimat-och miljövänligt. Detta är kontraproduktivt, och vi anser att bör verka för att stryka hänvisningen till ekoförordningen. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Har statsrådet agerat för att hänvisningen till ekoförordningen ska strykas så att inte bara det ekologiska jordbruket klassas som hållbart och därmed vara ensamt om att kunna få finansiering för ökad miljö- och klimatvänlighet?
fr · H8111445 · 2021-01-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1445 Taxonomireglernas effekter på restaurering av betesmarker och biologisk mångfald av (SD) till Statsrådet (MP) De EU-regler som kallas taxonomin handlar egentligen om ett ramverk för att definiera hållbara investeringar. Tanken är också att taxonomiförordningens definitioner ska utgöra en grundpelare för flera av de andra åtgärderna för hållbar tillväxt. Återhämtningen efter coronapandemin ska som bekant göras med hållbara investeringar. Därmed får definitionerna i taxonomiförordningen mycket stor betydelse för de framtida möjligheterna till finansiering. Jordbruket är inget undantag. I förslaget till delegerade akter knutna till taxonomiförordningen, vilka lade fram , anges kriterier för hållbart jordbruk. Kriterierna är uppdelade på olika miljömål och beskriver till exempel kriterier för att investeringar i jordbruk ska anses bidra substantiellt till minskad klimatbelastning. Kraven för djurhållning, på sidan 16 i bilaga 1, sätter upp begränsningar för var man får hålla djur för att det ska räknas som att det bidrar till minskad klimatbelastning och därmed kan anses vara hållbart. Skrivningen är inte tydlig beträffande om den avser att hejda användningen av de diskuterade markområdena för bete över huvud taget eller om den avser att hejda omvandlingen av markområdena. Rimligen avses att omvandling av markerna ska hejdas. I så fall innebär bestämmelserna att restaurering av gammal betesmark som har vuxit igen inte kan göras i jordbruk som vill vara klimathållbara. Detta vore skadligt för den biologiska mångfalden och näringen. Vi har många igenvuxna betesmarker i där den biologiska mångfalden kan väckas till liv vid en restaurering. Restaurering av före detta betesmarker utgör även en markresurs för att öka livsmedelsproduktionen. Om intentionen i förslag i stället är att dessa marker inte alls ska få användas för bete i ett klimathållbart jordbruk, riskerar dessa begränsningar att starkt försvåra skogsbete och bete av strandängar samt bete i vissa hagar och i skogsbryn. Det vore mycket märkligt och vore till mycket stort men för biologisk mångfald i . Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet följande: Vad tänker statsrådet göra för att undvika de negativa effekterna på biologisk mångfald i det svenska jordbrukslandskapet som förslag till regler kommer att innebära?
fr · H8111446 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1446 Utförandet av hymenoplastik i av (S) till Socialminister (S) Vi har i medierna uppmärksammats på att svenska kliniker erbjuder och utför operationer som handlar om att en kvinna vid samlag på sin bröllopsnatt ska få en blödning. Det görs för att hon ska kunna bevisa att hon tidigare inte haft penetrerande sex. I en del kulturer ses det märkligt nog som något viktigt. Det finns många problem med detta. Det ena är förstås att kvinnors sexualitet regleras och kontrolleras. Det andra är att myten att det ens finns någon mödomshinna (som det på gammaldags sätt kallas) hos alla kvinnor och som alltid brister. vet vi att det som oftare kallas slidkrans är ett hudveck som ser olika ut hos alla och som inte har någon koppling till huruvida en penis varit inne i slidan eller inte. Närvaro eller frånvaro av sådan kan helt enkelt inte kontrolleras med ett blodflöde. Men det viktigaste är, det finns inget skäl att göra så. Det tredje är givetvis att det är tillåtet att erbjuda den här typen av tjänst (hymenoplastik) i . Detta i sin tur underblåser den här typen av ålderdomligt felaktiga idéer och gör att de lever kvar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som framkommit om hymenoplastik i ?
fr · H8111447 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1447 Plastpåseskatten av (SD) till Finansminister (S) Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat påsar som är nedbrytbara och kan användas upp till 50 gånger. Påsen består av det egenutvecklade materialet Biodolomer, en sammansättning av flera förnybara råvaror som tillverkas i företagets fabrik i . Under utvecklingen av Biodolomer har Gaia ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom EU. Trots att företaget dessutom anpassade påsen för flergångsanvändning och testade den hos det statliga forskningsinstitutet och fick den godkänd som flergångsbärkasse för användning minst 50 gånger anser både och att påsen ska beskattas enligt den plastpåseskatt som infördes . Bland annat menar de att det faktum att till sin konstruktion inte skiljer sig från ”typiska plastkassar” innebär att inte är avsedd för varaktigt bruk. Skattebeskedet blev ett stort slag mot företagets framtidsplaner för tillverkning av miljöanpassade bärkassar i . Och i stället för att anställa ytterligare 20 till 30 personer var man tvungen att ändra om sin produktion helt. Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att undanta påsar som består av förnybara råvaror, och dessutom är godkända som flergångsbärkassar, från plastpåseskatten?
fr · H8111448 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1448 Resurser för att nå bredbandsmålet av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har inte nått sitt bredbandsmål . För att nå målet att alla ska ha tillgång till snabbt bredband 2025 skulle ha fått tillgång till en hastighet på megabit . Men andelen man nådde är , enligt Post- och () senaste siffror. För att nu kunna nå målet 2025 krävs, enligt PTS, statliga investeringar på . PTS gjorde en kalkyl 2019. Enligt den skulle det kosta att fiberansluta av alla hushåll och företag med . Då marknaden är villig att investera återstår för staten . I PTS rapport har man räknat ned beloppet till eftersom regeringen anslog 2,2 miljarder till bredband i budgeten. Statsrådet hävdar att man inte kan ta siffran från PTS på "allvar". PTS menar å andra sidan att de inte förstår vad statsrådet menar och hänvisar till den enda kalkyl som är gjord . Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att tillföra erforderliga resurser som efterfrågas av PTS för att kunna klara målet, eller hur har statsrådet annars tänkt uppnå målet?
fr · H8111449 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1449 Fortsatta attacker i mot kristendomen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har i ett flertal frågor till regeringens statsråd tagit upp den ökande kristofobin i som resulterat i våldsamma attacker mot kristna, attacker på kristna egendomar och spridandet av negativa attityder gentemot kristna. De tidigare svaren på frågorna är att man ”följer utvecklingen noga” och att polisen i regleringsbrevet fick ett nytt uppdrag på området. Det står dock klart att regeringens åtgärder inte är tillräckliga. Bara för någon dag sedan brann det i . Fönster hade krossats, vilket gjorde att larmet gick igång. När polis anlände till platsen stod porten i brand. Patrullen lyckades dock släcka elden med en pulversläckare innan räddningstjänsten anlände. Kyrkoherde uppger att brandfarlig vätska kastats mot kyrkporten och ett av fönstren. har vid upprepade tillfällen utsatts för attacker. kastades tre brandbomber mot kyrkan. utsattes en av kyrkans församlingslokaler för ett bombattentat. Ingen har gripits för något av dåden. För tredje gången vältes ett hundratal gravstenar på i . Detta skedde trots utökad bevakning. Dådet utreds som brott mot griftefriden. Enligt polisens initiala uppskattning är det cirka 100 gravstenar som ligger nedvälta på marken. Kyrkogården har, utöver förvaltning under , en katolsk och en judisk begravningsplats. vältes 300 gravstenar på . Veckan innan hade 33 gravstenar välts. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att nu vidta kraftfullare åtgärder för att komma till rätta med attackerna på kristna och egendom och den tilltagande kristofobin i än bara de åtgärder han och andra statsråd tidigare hänvisat till?
fr · H8111450 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1450 Vaccinering inom hemtjänstgrupp av (SD) till Socialminister (S) Trots att personer som har hemtjänst tillhör riskgruppen för har vaccineringen inte påbörjats i första fasen . Anledningen till detta är att kommunerna inte får dela informationen med regionerna om vilka som har hemtjänst hur som helst. Innan erbjudande om vaccination kan ges måste kommunerna nämligen samla in medgivande från brukare med hemtjänst för att få dela informationen med regionerna. Exempelvis har inte vaccinationerna inom påbörjats i stad . En del kommuner har inte kommit igång med att samla in medgivandena , och det ser ut att dröja länge tills arbetet med att samla in medgivandena är färdigt. Det finns inga gemensamma riktlinjer för hur regionerna ska sköta vaccineringen inom . I den överenskommelse som SKR har tecknat med staten finns det heller inte någon deadline för när fas 1 i den nationella planen för vaccination ska vara genomförd. Däremot är det tänkt att fas 2 ska påbörjas , då gruppen 70+ ska vaccineras. Målsättningen i överenskommelsen är att genomförandet av vaccineringen ska uppnå en täckningsgrad för de som är på till . Det finns inte någon gemensam strategi för att samla in medgivanden om delande av information om vilka personer som har hemtjänst med regionerna. gör regionerna och kommunerna på olika sätt. En del kommuner kan gå ut genom för att samla in medgivanden medan i andra kommuner gäller att brukaren själv får ta kontakt med kommunen som informerar om vaccineringen i olika kanaler. Vi måste hitta effektiva lösningar som fungerar i samtliga kommuner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vad avser ministern och regeringen att göra för att underlätta arbetet med att samla in medgivanden om delande av information om vilka personer som har hemtjänst med regionerna vid en pågående vaccination även ?
fr · H8111451 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1451 Krav på munskydd inom kollektivtrafiken av (SD) till Socialminister (S) som varnar för en snabb och negativ utveckling ges endast rekommendationer om att bära munskydd på allmänna platser såsom kollektivtrafik och i gallerior. För att få bukt med den pågående pandemin måste vi alla hjälpas åt. Det är oerhört allvarligt att det inte gjorts tillräckligt från regeringens sida för att förhindra smittspridningen. Att det rekommenderas att man bär munskydd gör inte att samtliga bär munskydd. I lägen som dessa så krävs mer än rekommendationer vilket skulle minska smittspridningen avsevärt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att införa krav på munskydd inom kollektivtrafiken samt galleriorna runt om i landet?
fr · H8111452 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1452 Bredbandsutbyggnad i hela landet av (SD) till Statsrådet (S) Under pandemin arbetar och studerar många svenskar på distans. De är beroende av snabbt bredband för att klara sina uppgifter. Industrin efterfrågar också ett stabilt och robust bredband för att säkerställa sina processer. Behoven och beroendet av internet ökar stadigt i hela samhället. Regeringen hade högt uppsatta mål för bredbandsutbyggnaden till , men dessa mål har inte nåtts. Skillnaden är mycket stor mellan stad och land. I är utbyggnaden nådd till medan mindre tätorter kan ligga på 40–och i ren glesbygd ännu lägre. Enligt Post- och () beräkningar kan marknaden ta kostnader motsvarande vid en utbyggnad av fiber i resterande delar av landet. Detta skulle i så fall innebära att det saknas för att nå de mål regeringen satt till 2025, det vill säga att av ska ha tillgång till snabbt bredband (). I en intervju med tidningen , uttryckte digitaliseringsminister att han inte litade på PTS uppgifter angående kostnaderna för den återstående bredbandsutbyggnaden. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet säkerställa att regeringen klarar att nå de satta målen om utbyggnad av bredband/internet till 2025 och se till att denna utbyggnad inte missgynnar företag och bosatta i glesbygd?
fr · H8111453 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1453 Plastpåseskatt på plastfri miljöpåse av (M) till Finansminister (S) Regeringen har valt att införa en särskild skatt på plastbärkassar. Ambitionen har varit att minska förbrukning av plastkassar. Efter införandet har det ifrågasatts hur regeringen räknat fram de miljardintäkter de uppskattat att skatten ska ge. Vidare har det senare även visat att sig att räknat fel och kraftig överskattat användningen av plastbärkassar. Tvärtemot vad verket angav levde redan vid skatten införande upp till EU-målen. Inom handeln och näringslivet i stort har det pågått ett utvecklingsarbete för att minska miljöpåverkan. Bland annat har det handlat om att byta från fossil till förnybar och/eller nedbrytbar plast, ett byte till kassar som kan användas samt att handeln genom ”one bag initiative” själva tillsammans med kunder minskat användningen av plastkassar kraftigt. har det visat sig att det finns exempel på företag som erbjuder helt plastfria påsar men som ändå måste betala plastpåseskatt på sina produkter. Ett exempel är företaget , som har utvecklat påsar som är nedbrytbara och kan användas upp till 50 gånger. De har även ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life där EU avsatt miljonbelopp för att utveckla en hållbar råvara till bärkassar och därmed bidra till miljö- och klimatarbetet inom EU. Konkret är problemet att regeringens plastpåseskatt innebär att företagets flergångskasse inte anses vara en flergångskasse trots att den kan användas minst 50 gånger. Andra företag drabbas av att regeringen inte gör skillnad på om plastbärkassar är tillverkade av förnybara material eller fossila. Experter varnar nu för att regeringen med sina vägval bromsar innovation, omställning och hållbarhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder kring regler och beskattning av bärkassar, såsom att skilja på förnybara och fossila råvaror, för att ta bort dagens hinder för innovation, omställning och hållbarhet?
fr · H8111454 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1454 Engångsartiklar av (SD) till Finansminister (S) I regeringen bereds nu ett utredningsförslag om en ny skatt på vissa engångsförpackningar som innehåller plast. Den rör förpackningar för snabbmat och mat för avhämtning. I utredningen, som blev klar tidigt , föreslogs att skatten införs . Av hänsyn till pandemin och att många företag inom restaurang- och kafébranschen kämpar för sin ekonomiska överlevnad just , överväger regeringen dock att skjuta upp införandet. Eftersom införandet av skatt på engångsartiklar finns med i januariavtalet mellan S, MP, C och L är förslaget oavsett tänkt att införas under innevarande mandatperiod. Flera remissinstanser har yttrat sig kritiskt eller ifrågasättande över förslagen. Bland annat har Visita, branschorganisation för besöksnäringen, hävdat att en ny skatt på engångsförpackningar inte leder till minskad nedskräpning men till ökat matsvinn. ifrågasätter också effekten av förslaget. Visita och varnar dessutom för att skatten riskerar att hämma branschens eget miljöarbete genom att mindre miljövänligt material kan komma att användas för att man ska slippa skatten. uppger också att det inte finns helt plastfria muggar eller livsmedelsbehållare för engångsbruk på marknaden som står emot vätska. Till Tidningarnas Telegrambyrå (TT) säger miljö- och klimatminister : ”Långsiktigt måste vi komma bort ifrån oförsiktig användning av jordens resurser och det här är ju det” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser regeringen någon risk för att en skatt på engångsartiklar kan leda till att restauranger och kaféer börjar använda alternativa produkter som i själva verket är sämre för miljön, och hur avser regeringen i så fall agera för att undvika detta?
fr · H8111455 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1455 Bilden av utomlands på grund av hantering av Covid-19 av (SD) till Utrikesminister (S) I ett flertal frågor till utrikesministern har jag belyst omvärldens bild av med anledning av misslyckande i hanteringen av covid-19, som resulterat i över 11 000 dödsfall. Jag har ställt frågan om vilka åtgärder utrikesministern kommer att vidta för att återupprätta vårt lands anseende i vår omvärld. Det har förekommit många fördjupande reportage om och strategi och vägval i internationella medier. Inte sällan har de varit mycket negativa för bilden av . har bland annat i ett reportage i kallats för en ”pariastat”, och i riktades skarpa anklagelser mot hur människor förvägrats vård som skulle ha räddat deras liv. Publiceringen orsakade ett politiskt jordskred i . Den tidigare generaldirektörens för MSB semesterresor utomlands mitt under pandemin har också skapat negativa rubriker i utlandet, och många utomlands beskriver som en ren fars. Regeringen har varmt välkomnat att utsetts till ny president i . Biden har utsett till rådgivare för att tackla coronapandemin. Slavitt riktar skarp kritik mot hantering av covid-19 och drar paralleller mellan hantering och Nazityskland. Slavitt är ingen obetydlig person. Han har över 600 000 följare på Twitter och skaran växer snabbt sedan han blev utsedd till rådgivare. När presidents rådgivare drar paralleller mellan den socialdemokratiska regeringens 2020 och Nazityskland 1930 skadar det givetvis bilden av . Jag har dock inte noterat att företrädare för regeringen har bemött Slavitts utspel eller kritiserat Biden för hans utnämning. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern, bl.a.mot bakgrund av den bild av som kommer till uttryck genom Bidensrådgivares beskrivning, vidta några åtgärder för att förändra anseendeutomlands
fr · H8111456 · 2021-01-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1456 Snöröjning på trottoarer och gångbanor av (SD) till Infrastrukturminister (S) Att snöröjningen är ett återkommande problem på trottoarer är tragiskt. Detta är ju inget nytt. faller nämligen någonting vitt ned från himlen, och man borde vara bättre förberedd än vad man är . Just den här vintern testar på elva utvalda trottoarer olika sätt att bättre ploga och underhålla trottoarer och gångbanor så de blir mindre halkiga. Dessa trottoarer ska prioriteras extra den här vintern vilket leder till att resterande trottoarer och gångbanor inte hinns med lika mycket. Det är oerhört frustrerande att en storstad som inte har bättre ordning på snöröjningen. Allt medan cykelbanor prioriterats högre i den rödgröna regeringens . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt avserministern och regeringen att förbättra snöröjningen på trottoarer ochgångbanor som staten förvaltar