ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111620 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1620 IVO:s nya observationer av (SD) till Socialminister (S) Regionerna har tidigare fått skarp kritik för de brister som uppdagats på landets äldreboenden under coronapandemin. har Inspektionen för vård och omsorg () presenterat ytterligare observationer, med anledning av en fördjupad journalgranskning som genomförts hos 55 kommuner och privata utförare. Det finns enligt IVO:s iakttagande exempel på att ansvariga inte har säkerställt en acceptabel bemanning och inte heller tillgången till medicinsk utrustning. menar även att det har varit för få sjuksköterskor på plats, och det har likaså uppdagats fall där sjuksköterskor ska ha fått direktiv att helt avstå från att göra besök hos covidpatienter. Personal- och kompetensbristen har enligt visat sig försvåra möjligheten att ge patienter den behandling som läkare beslutat om. Den allmänna bristen på omvårdnadspersonal har även gjort det svårt att sätta in vak hos döende patienter. Utöver det har journalföringen i kommunerna visat sig vara bristfällig. Den fördjupade journalgranskningen som genomförts av lyfter fram vidare brister när det gäller ansvaret för de äldre som bor på särskilda boenden, inte minst vad det gäller bemanning och kompetens. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Med vilka åtgärder avser ministern att säkerställa att äldre på särskilda boenden får en individuellt anpassad vård utifrån behov även under pandemin?
fr · H8111621 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1621 Svenska studenters möjligheter att studera i av (SD) till Statsrådet (S) har länge varit ett populärt land för svenskar som vill studera utomlands. Ungefär 5 500 svenska CSN-studenter studerar just i . I samband med utträde ur EU förändras förutsättningarna även för svenska studenter. Det gäller utbytesprogram som , men även studieavgifter för hela utbildningar påverkas. Dessutom innebär nya CSN-regler att möjligheten till studiemedel begränsas till utbildningar som pågår . Risken är stor att svenska studenter ofrivilligt väljer bort som studieland, då regelverken blir krångligare, utbildningarna dyrare och utbytesprogrammen upphör. I anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet . Har ministern och regeringen för avsikt att verka för ett bilateralt avtal mellan och som syftar till att underlätta för svenska studenter att studera i , och hur och när kommer i så fall regeringen att agera i frågan?
fr · H8111622 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1622 Stöd till av (SD) till Utrikesminister (S) exploderade flera tusen ton ammoniumnitrat i hamn i , med enorma skador på egendom och människoliv som följd. Explosionen skapade ekonomisk kris och livsmedelsbrist i ett land som redan var hårt ekonomiskt drabbat av inbördeskriget i grannlandet . Regeringen beslöt då att ställa upp med stöd om närmast negligerbara . pågår kravaller i eftersom coronaviruset har drabbat landet hårt. Sjukhusen är så överfulla att de rapporteras inte längre ta emot patienter. Som en följd av detta har hårda nedstängningar av arbetsplatser gjorts, vilket har medfört att folk varken har arbeten att gå till eller tillräckligt med mat. är inte vilket land som helst. Landet är ett av ytterst få där kristna inte allvarligt förföljs. Enligt landets författning delas tvärtom makten mellan maronitiskt kristna, sunni och shia. Landets största befolkningsgrupper är kristna och shiiter, men dessutom finns i storleksordningen 1 miljon huvudsakligen sunnitiska palestinska flyktingar. gränsar till och har dragits in i konflikten mellan och . Under inbördeskriget i har dessutom både shiitiska och från ökat trycket mot demokratin i . ligger alltså i epicentrum både av den arabisk-israeliska konflikten, och i den allt allvarligare konflikten mellan sunni och shia. är således beläget i centrum, såväl geografiskt som religiöst. Situationen är mycket labil, och risken för att våldet trappas upp mellan olika grupper är överhängande nu när den ekonomiska krisen i landet förvärras. har ett stort intresse av att bidra till att bevara freden i och att få med sig EU i detta, eftersom krisen i kan få stridigheterna att blossa upp i hela regionen och dessutom åter öka flyktingströmmarna mot . Eftersom är ett av de få länder i där kristna inte förföljs bör och dessutom visa särskilt intresse att stödja landet för att markera rätten till religionsfrihet i regionen. Jag ställde därför en fråga till biståndsminister om varför gav så lite för att visa stöd till och dess demokrati efter explosionen i . Det är nu dags att ställa motsvarande fråga till utrikesminister . Därför är min fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att ska bidra till att lindra följderna av coronapandemin och den ekonomiska krisen i , med syfte att minska risken att oroligheterna ökar i landet, med de risker detta kan innebära generellt och specifikt för kristna i ?
fr · H8111623 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1623 Tillsyn över fristående förskolor av (SD) till Utbildningsminister (S) fattade beslut om nya bestämmelser vad gäller krav på enskilda att bedriva verksamhet inom bland annat skolsektorn. Enligt de nya bestämmelserna ska enskilda som vill starta eller utvidga en verksamhet prövas utifrån erfarenhet av/insikt i de föreskrifter som gäller för skolverksamheten samt visa att de är lämpliga att bedriva denna. Dessa förutsättningar ska kontinuerligt bedömas i den regelbundna tillsynen av verksamheten. Till skillnad från fristående grund- och gymnasieskolor är det emellertid inte Skolinspektionen som utövar tillståndsprövning och tillsyn över fristående förskolor, utan detta åligger hemkommunen. När lagen klubbades i påpekade att tillstånds- och tillsynsansvaret borde överföras till Skolinspektionen även vad avser fristående förskolor. har vi kunnat läsa om hur en fristående förskola i har kopplingar till våldsbejakande extremism. Så sent som varnade för att det finns ett tiotal skolor och förskolor i med kopplingar till våldsbejakande, främst islamistisk, extremism. Dessa förskolor och skolor utgör enligt en grogrund för radikalisering och rekrytering. Det är av yttersta vikt att såväl tillstånds- som tillsynsförfarandet är så skarpt som möjligt för att förhindra att personer med kopplingar till våldsbejakande extremism finansierar eller har något som helst inflytande över utbildning i vårt land. I anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister . Anser ministern att det finns skäl att låta Skolinspektionen överta tillstånds- och tillsynsansvaret för fristående förskolor från kommunerna, och avser hon i så fall att återkomma till med ett lagförslag under innevarande mandatperiod?
fr · H8111624 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1624 Vägarnas kvalitet i av (M) till Infrastrukturminister (S) har sämsta statliga vägnät, visar en ny undersökning. De dåliga vägarna leder till stora svårigheter på många sätt. Hemsjukvården i har börjat vaccinera riskgrupper mot coronaviruset i hemmet, men länets dåliga vägar kan hindra människor från att få den hjälpen, rapporterar SVT . Det vaccin som Region har tillgång till just nu får inte utsättas för skakningar. ”Om man bor i glesbygd där det är väldigt dålig väg och det skakar väldigt mycket under transporten så tål inte det här vaccinet det”, säger vaccinationssamordnaren på Region till medier. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i det korta perspektivet som leder till framkomliga vägar i så att även riskgrupper kan få tillgång till vaccin?
fr · H8111625 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1625 Utrikesministerns besök i av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister var på besök i den 2–. Det är rimligt att har den typen av högnivåkontakter med länder och regimer vilka vi inte delar politisk uppfattning med, helt eller delvis. Utöver motparten uppges det officiella programmet även ha bestått av möten med presidentrådgivaren och ordförande i utrikesutskott . Säkerligen behandlas många frågor och aspekter av nuvarande ordförandeskap i . Och medieuppgifter gör gällande att det juridiska övergrepp som riktats mot samt det våld som använts mot demonstranter i berördes. Frågan om att en stor riksdagsmajoritet nu uttalat sig för en så kallad Nato-option kan kanske också ha tagits upp av någon part i och med vetskapen om att Natofrågan i är något ryska myndigheter och företrädare för landets styre visar stort intresse för. Min fråga till utrikesminister : Behandlades vid något av de möten som genomfördes under besöket i den 2–– på svenskt eller ryskt initiativ – frågan om att en stor riksdagsmajoritet nu uttalat sig till förmån för en så kallad Nato-option?
fr · H8111626 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1626 Finansiering av IT-system av (SD) till Finansminister (S) påpekade i sitt budgetäskande , om sitt stora behov av förnyelse av IT-systemen inom myndigheten. Många av IT-system är ofta baserade på gammal teknik som inte är optimalt uppdaterad efter dagens behov och förutsättningar. Användningen och driften av dessa blir i många fall komplicerad och omständlig. Särskilt när det finns flera parallella system som inte pratar med varandra fullt ut. Utöver detta går personal som innehar kompetens och känner systemen rent tekniskt efter vart i pension. I flera fall anges att datorsystemen är byggda , det vill säga för uppåt . Många av oss minns kanske Microsoft och Windows 3.11 och de miljöerna datorsystem vi jobbade i . Med det perspektivet är det kanske uppenbart att våra datormiljöer har helt andra förutsättningar inte minst vad gäller kommunikationen på internet, digitalisering av information, lokala nätverk, backup, kryptering, säkerhet och delning av data som några exempel. Att har adekvata, tidsenliga och funktionella IT-system, är inte bara en del av infrastrukturen för att kunna driva in skatter till den offentliga sektorn, utan även för att kunna förhindra, upptäcka och utreda fusk och brott, vilket också är fundamentalt för att säkerställa rättsväsende och välfärd. Det är därför av mycket stor vikt att det finns en god grund att stå på i dessa avseenden. Dessutom med tanke på regeringens mål för digitaliseringspolitiken, att skall vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, är min fråga till finansminister : Anser ministern att har fått tillräckligt med resurser för utbyte- och förnyelse av sina föråldrade IT-system?
fr · H8111627 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1627 tillsyn av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tidningen har rapporterat om undermålig hantering av akter och handlingar på . Enligt anonyma uppgiftslämnare och filmsekvenser som tidningen fått ta del av ligger tiotusentals dokument öppna och icke arkiverade i domstolens lokaler. Detta får i sin tur till konsekvens att uppgifter som egentligen skall vara skyddade lätt kan läsas av obehöriga och att utlämnande av allmän handling försvåras och fördröjs. Skälet till oredan bland dokumenten uppges vara brist på framför allt arkivpersonal. som har till uppgift att sköta tillsynen av arkiveringen har inte kunnat genomföra någon inspektion på platsen på grund av pandemin. Att domstolshandlingar ligger öppna och oarkiverade på detta sätt är ett brott mot arkivlagen och äventyrar även den grundlagsskyddade rätten för allmänheten att ta del av allmänna handlingar. Problemet hade möjligen kunnat lösas snabbare om tillsynsmyndigheten hade kunnat utföra sitt arbete. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att myndigheterna under hennes departement skall kunna fullgöra sina tillsynsplikter under pågående pandemi?
fr · H8111628 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1628 Coronapass av (SD) till Socialminister (S) meddelade vid en presskonferens att den har kommit överens med näringslivet om att införa ett digitalt coronapass som ska visa om man blivit vaccinerad mot covid-19. Passet kommer att ge medborgarna tillgång till exempelvis restauranger och idrotts- och kulturevenemang, och det skulle även kunna användas vid tjänsteresor. Passet förväntas vara på plats om . Till dess ska det diskuteras hur passet rent praktiskt ska användas, beroende på hur coronasmittan ser ut. Det hela kommer att gynna ekonomin genom att samhället delvis kommer kunna öppna upp igen vilket är viktigt för bland annat näringslivet men även för befolkningen, som är i behov av att resa och komma ut i samhället. meddelar även norska näringslivets huvudorganisation att de önskar se ett coronapass även i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Avser ministern och regeringen att införa ett liknande pass även i och om så är fallet, hur ska det införas i samhället?
fr · H8111629 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1629 Statliga bidrag till rysk desinformation av (M) till Statsrådet (MP) Den ryska regimens övervåld mot fredliga demonstranter under de senaste veckornas protester mot korruption och förtryck är väldokumenterat. Kremls brutalitet till trots har människor från i öster till i väster gått ut för att manifestera sitt missnöje mot en förtryckande och militaristisk regim som systematiskt inskränker den egna befolkningens rättigheter. Den fria världen fördömer Putins våld. Auktoritära staters försök att påverka och underminera den liberala demokratin utgör ett allvarligt hot mot vårt öppna samhälle. Med desinformationskampanjer försöker den ryska regimen påverka självständighet och integritet. Genom historien har och använt sig av partier på vänsterkanten och den så kallade fredsrörelsen i sin propagandakrigföring mot demokratin och för kommunismen. som den ryska regimen med våld förtrycker den egna befolkningen och bedriver ett aktiv propagandakrig mot den liberala demokratin har den ryske ambassadören i , , bjudits in till fredsdagar i för att samtala om bland annat ”militariseringen av säkerhetspolitiken och dess påverkan på klimatet”. På inbjudan står bland annat regeringspartiet och oppositionspartiet samt organisationen för fred, som har mottagit statliga bidrag från . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att mottagare av statliga bidrag ej använder dessa för verksamhet som kan stärka desinformationskrigföring mot ?
fr · H8111630 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1630 Regeringens agerande avseende covid-19-pandemin av (M) till Socialminister (S) Regeringen har alltid det yttersta ansvaret. slog i sitt delbetänkande fast att denna och tidigare regeringar bär ansvaret för de strukturella bristerna inom äldreomsorgen. Regeringen styr riket, och betonade att ”den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen och det höga antalet döda i äldreomsorgen högst sannolikt är den allmänna smittspridningen i samhället”. i ljuset av detta är den aktuella danska expertanalysen Håndteringen af covid-19 i mycket intressant. Socialminister brukar alltid svara att det är för tidigt att utvärdera regeringens hantering av covid-19-pandemin, men denna rapport har fokus på den allra första fasen av pandemin . Den kan redan analyseras, och vi kan gemensamt dra viktiga lärdomar. Resultaten av forskarnas rapport är inte smickrande för den . Det slås fast att såväl den danska som den norska regeringen snabbt lade om sina länders strategier för att försöka stoppa smittspridningen, medan den tog färre initiativ och i stället följde strategi som i allt väsentligt följde hur man tidigare planerat att hantera en pandemi. Där avviker från de andra undersökta länderna – , och – är när det gäller regeringens agerande, den övergripande strategin att bekämpa viruset som orsakar covid-19 samt myndigheternas roll och agerande. I alla de tre andra undersökta länderna tog regeringen snabbt ledningen, medan regeringen i i högre grad höll sig i bakgrunden. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka slutsatser är ministern beredd att dra avseende sitt eget och regeringens ansvar för den mycket omfattande smittspridningen och de höga dödstalen i jämfört med i och ?
fr · H8111631 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1631 tillkännagivande om villkorlig frigivning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kan och ska bli tryggare, men då krävs kraftfull politisk mobilisering mot det grova våldet. Satsningar på polis och åklagare är en viktig del, men reformer måste även ske inom för att förhindra återfall i brott. Av de individer som följdes återföll cirka en tredjedel i brott som ger fängelse eller frivård. släpps, som absolut huvudregel, personer ur fängelse när de har avtjänat två tredjedelar av det utdömda straffet. Det innebär att även personer som dömts för mycket allvarliga brott, exempelvis mord, släpps ur fängelse . Det är en otillfredsställande ordning. vill ändra lagstiftningen så att villkorlig frigivning tidigast ska kunna vara aktuellt först efter att tre fjärdedelar av den utdömda strafftiden avtjänats. För att få åtnjuta villkorlig frigivning finns det inga krav på att man medverkar i exempelvis återfallsförebyggande behandling. Villkorlig frigivning bör vara en möjlighet, inte en rättighet. Utgångspunkten bör också vara att man avtjänar det straff domstolen dömt ut. Frågan om villkorlig frigivning har varit ett återkommande inslag i den kriminalpolitiska debatten. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den som återfallit i likartad brottslighet bör avtjäna minst tre fjärdedelar av det nya straffet. Tillkännagivandet mynnade ut i utredningen frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61), men utredningen föreslog inga författningsförändringar i denna del. riktade återigen ett tillkännagivande till regeringen om att villkorlig frigivning ska vara förbehållen de intagna som skött sig . tillkännagav också att regeringen ska överväga om villkorlig frigivning ska kunna ske först efter tre fjärdedelar av strafftiden, och aldrig för den som har återfallit i brott. Den politiska viljan bland partier om att ändra dagens regler om när den villkorliga frigivningen ska kunna bli aktuell är därmed tydlig. ankommer det på regeringen och justitieministern att hörsamma vilja. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att tillsätta en ny utredning i syfte att ersätta tvåtredjedelsfrigivningen med trefjärdedelsfrigivning, och när avser ministern i så fall att tillsätta denna utredning?
fr · H8111632 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1632 Militärkuppen i av (S) till Utrikesminister (S) I har militären infört undantagslagar och förhindrat det nyvalda parlamentet att sammanträda. Ledande företrädare för for Democracy (NLD), som vann valet i en jordskredsseger , har arresterats. Presidenten och de facto ledaren har gripits. Folkvalda parlamentariker förhindras att utföra sitt uppdrag. Militären har installerat en ny regering och deklarerat att ett nyval kommer att hållas . Den av militären skrivna konstitutionen ger generalerna avgörande inflytande, och allt tyder på att militären har haft sista ordet kring viktiga beslut ända sedan NLD först bildade regering . Men den nominella övergången till demokrati medförde trots allt förbättringar. Det gick återigen att organisera sig och yttra sig politiskt, och demokratikämparna i återfick en del av de friheter som gått förlorade i militärkuppen . Den så kallade övergången till demokrati belönades med att släpptes in i den internationella gemenskapen av isolering, och de tidigare sanktionerna avskaffades. Men militären använde sitt ökade svängrum till att rusta upp och eskalerade inbördeskriget. Den etniska rensningen av rohingyer 2017 bekräftade att förändringarna i var ytliga och helt otillräckliga. Med kuppen har militären återigen bevisat att den inte har några avsikter att föra landet mot demokrati. måste omvärlden agera resolut. Fördömanden av militärens agerande kommer från i stort sett hela det internationella samfundet, och utrikesminister har varit tydlig med den fördömande av militärkuppen och krav på frigivning av dem som gripits. Det är bra. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern och att agera, enskilt och tillsammans med andra i EU och FN, för att främja en demokratisk utveckling i ?
fr · H8111633 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1633 Vargrevir i av (SD) till Statsrådet (S) Vargar vandrar långt, och många vargar har hamnat i . De har sällan stannat i vårt sydligaste landskap då miljön, där det är öppna ytor och tätt mellan samhällen, inte passat vargen. Men pekar allt på att det etablerats ett vargrevir. Eftersom har några av de tätaste viltstammarna i skulle ett etablerat vargrevir kraftigt försvåra viltförvaltningen då man är beroende av löshundsjakten. Det kan snabbt leda till att viltstammarna ökar med ökande problem i trafiken och ökade viltskador i jord- och skogsbruk. Dessutom är med sina öppna ytor helt beroende av frigående betande djur, vilket direkt skulle försvåras med ett etablerat vargrevir. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att vi inte ska få en situation med ett etablerat vargrevir i ?
fr · H8111634 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1634 Europeisk solidaritet under coronapandemin av (M) till Socialminister (S) Den pandemi som rasar över världen skördar sina offer och utgör en kraftig samhällspåfrestning. är med sina mörka och höga dödssiffror ett av EU-länderna som visar sig ha svårast att hantera covid-19 och förhindra massiv död. har olika länder trots egna svårigheter, påfrestningar och umbäranden ändå försökt visa varandra solidaritet. Patienter har transporterats till andra EU-länder för kvalificerad vård. Det har delats på medicin och materiel. Motsatsen har också kunnat iakttas i pandemins början med länder som först efter påtryckningar lyckats stå bakom den inre marknadens fria rörlighet och därmed låtit materiel enligt upprättade avtal fraktas vidare till kunder och mottagare i andra länder. under den så kallade andra vågen drabbas och plågas åter EU-länder. Särskilt utsatt är detta halvårs ordförandeland . Medier rapporterar om hur andra stater bistår . Bland annat , som uppges ha sänt materiel såsom respiratorer. gjordes jämförelser av hur olika EU-länder bistått varandra, och i dessa kom oftast mycket dåligt ut. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har för avsikt att visa samma typ av europeisk solidaritet?
fr · H8111635 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1635 Ersättning till svenska minkbönder av (M) till Statsrådet (S) stod det klart att svensk minknäring i praktiken får ett näringsförbud till följd av coronapandemin. har fattat beslut om parningsförbud med stöd av 7 § lagen (2006:806) om provtagning på djur, m.m. Ingen valpning får ske med hänvisning till coronasmitta. Djurhållning skiljer sig från andra näringsgrenar då det inte går att stänga verksamheten helt och hållet. Djur måste ha tillsyn, mat och vatten enligt djurskyddslagen, och någon måste göra det arbetet. Även om minknäringen inte får avla och para måste befintliga djur fortfarande skötas om med ett gott djurskydd. Djurskötsel kräver att djurhållarna fortsätter att arbeta och att andra i näringsledet kan fortsätta sin verksamhet för att djuren ska få mat och tillsyn. Fasta kostnader fortsätter att rulla som näringen blir helt utan inkomst . Under den presskonferens som hölls kunde ingen närvarande svara på frågan om nivån på ersättningen till näringen eller hur tidsplanen kommer att se ut. En redan hårt ansatt näring har blivit ännu osäkrare, och regeringen måste nu lämna klargörande besked. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur stor kommer ersättningen till drabbade minkbönder att vara, och när kommer utbetalningen att ske?