ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121690 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1690 av (SD) Åtgärder för att förhindra operation av mödomshinna samt svar på fråga 2020/21:1673 av Kopparklint (M) Oskuldskontroller och så kallade mödomshinneoperationer har frågat jämställdhets- och bostadsministern vad hon avser att göra för att förhindra att operationer av mödomshinnan eller så kallade oskuldsoperationer utförs i . Vidare har Kopparklint frågat justitie- och migrationsministern hur ministern ämnar agera så att de som utför så kallade mödomshinneoperationer och/eller genomför oskuldskontroller blir dömda för brott och får hårda påföljder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är oacceptabla och hör inte hemma i det svenska samhället. Föreställningar om kvinnors oskuld och kyskhet är kärnan i den hederskultur som det svenska samhället måste bekämpa. Ett liv fritt från våld och förtryck är en rättighetsfråga och en fråga som jag och regeringen prioriterar högt. Jag har i ett svar på en interpellation från på fråga av Amineh Kakabaveh om Oskuldsintyg och så kallade oskuldsoperationer samt i svar på en skriftlig fråga av ett flertal riksdagsledamöter från om Oskuldsoperationer i m.m. redogjort för regeringens syn på oskuldskontroller och oskuldsoperationer samt det gällande rättsläget. I svaren har jag även beskrivit de insatser som regeringen har vidtagit, och vidtar, för att könsstympning, barnäktenskap och hedersrelaterat våld och förtryck ska motverkas och för att skyddet för de som utsätts ska stärkas. De svar som jag har lämnat i dessa frågor är alltjämt gällande. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck kommer att fortsätta att vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
frs · H8121691 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1691 av (SD) uttalande om bonus–malus-systemet har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta med anledning av uttalanden om bonus–malus-systemet. Regeringen ser det som avgörande att minskar utsläppen av växthusgaser i transportsektorn och når klimatmål. Bonus–malus-systemet bidrar till detta genom att högre skatt tas ut på nya fordon med högre utsläpp och bonus lämnas till mer miljöanpassade fordon. I syfte att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av bonusen har regeringen föreslagit skärpningar av den förhöjda fordonsskatten för nya lätta bensin- och dieselfordon från . För att förstärka systemet och öka incitamenten att köpa nollemissionsfordon har även ändringar i klimatbonusen aviserats. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. har en stigande andel laddbara fordon och förändringen går snabbt. En ökad elektrifiering är en viktig pusselbit för att nå utsläppsmålet för transportsektorn 2030. För att upprätthålla miljöstyrningen och för att intäkterna från malus ska fortsätta att täcka kostnaderna för bonus kommer systemet återkommande att behöva anpassas i takt med teknikutvecklingen. Bonus–malus-systemet kommer även fortsatt löpande analyseras och vid behov justeras.
frs · H8121692 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1692 av (SD) Laddinfrastruktur längs statens järnvägsanläggning har frågat mig om har fått i uppdrag att bygga upp en laddinfrastruktur utmed järnvägsspåren, för att möjliggöra laddning av fordon och eventuella maskiner, och om så inte är fallet, om så kommer att ske. Transportsektorn står för nära en tredjedel av utsläpp av växthusgaser . Transportsystemets omställning är därför central om klimatmålen ska nås. Kraftfulla åtgärder behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt. Elektrifiering är en viktig åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. För att elektrifieringen ska lyckas krävs att såväl offentlig som privat sektor växlar upp samarbetet och gör sin del. Därför intensifierar regeringen arbetet med att elektrifiera transportsektorn för att nå klimatmålen och fasa ut fossila bränslen. Det innebär bland annat uppdrag om att planera för minskade utsläpp genom elvägar, en analys av laddinfrastruktur längs större vägar och inrättandet av en . Regeringen arbetar med att utforma en elektrifieringsstrategi och i detta arbete ryms utvecklingen av arbetsmaskiner. Dessutom har regeringen uppdragit åt att betala ut en premie för vissa miljölastbilar och elektriska arbetsmaskiner i en ny klimatpremie. Via kan statligt stöd ges till publika laddningsstationer. erbjuder investeringsstöd för utbyggnad av publika snabbladdstationer för fordon längs större vägar i syfte att säkerställa en grundläggande tillgång till sådan laddinfrastruktur i hela landet. Vidare stödjer Verket för innovationssystem projekt som bidrar till minskade klimatutsläpp samt stärker svensk konkurrenskraft inom området arbetsmaskiner. Därtill finns det batteridrivna arbetsmaskiner på marknaden. lanserades världens största batteridrivna arbetsmaskin på järnväg på den svenska marknaden. Regeringen har högt ställda klimatmål. Som en följd av dessa har ett långsiktigt mål om att infrastrukturen ska vara klimatneutral . ställer bl.a. krav på att leverantörer i investerings- och underhållsprojekt ska minska infrastrukturens klimatpåverkan. Kraven gäller vid byggnation, på de material som används och på framtida underhåll. Ett delmål är minst 50 procents reduktion av klimatpåverkan, med möjlighet till bonus vid upp till 100 procents reduktion av klimatpåverkan. Dessutom gäller att fossila drivmedel eller el ska användas i alla entreprenader som avslutas eller .
frs · H8121693 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1693 av (C) Användningen av alkohollagen respektive pandemilagen har frågat mig om regeringen tänker använda sig av pandemilagen i stället för alkohollagen för att både minska smittspridningen och rädda en hel bransch och alla de jobb som den skapar. Smittskyddsåtgärder på serveringsställen regleras varken genom lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (den så kallade pandemilagen) eller genom alkohollagen. Det är i stället lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen som, sedan den trädde i kraft , används för att minska risken för smittspridning på serveringsställen. Bestämmelserna i lagen och anslutande föreskrifter innebär att den som driver ett serveringsställe ansvarar för att vidta vissa åtgärder för att förhindra spridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Lagen gäller till utgången av men föreslås förlängas till utgången på september. Eftersom det redan finns ett särskilt regelverk för att förhindra smittspridning på serveringsställen gjorde regeringen, vid pandemilagens tillkomst, bedömningen att sådan verksamhet inte skulle regleras i den lagen. Utöver de smittskyddsåtgärder som redan vidtagits med stöd av lagstiftningen har regeringen beslutat att fortsatt förlänga det tillfälliga förbudet mot att servera alkohol under vissa tider . Beslutet baserar sig på en bedömning från om att gällande restriktioner, vare sig de meddelats i form av bindande regler eller rekommendationer, bör ligga fast i ytterligare minst 3–. Detta då även små försämringar i allmänhetens följsamhet till gällande smittskyddsrestriktioner mycket kraftigt skulle öka risken för en tredje våg av covid-19 i . För stora delar av samhället innebär coronavirusets spridning omfattande svårigheter och utmaningar och många branscher och företagare drabbas hårt ekonomiskt till följd av viruset, inte minst restaurangbranschen. Det är regeringen väl medveten om och för en nära dialog med både branschen, parterna och enskilda företag. Regeringen har mot denna bakgrund presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag och löntagare att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Regeringen följer utvecklingen noga och är redo att fatta de beslut som krävs för att motverka krisens negativa effekter på företagen och samhället.
frs · H8121694 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1694 av (M) Svenskt bistånd till har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att förändra svenskt bistånd till , och hur regeringen kommer att driva på för att EU ska ställa om biståndet. Regeringen ser med stort allvar på statskuppen i och följer noggrant utvecklingen. Eventuella konsekvenser för vårt utvecklingssamarbete ses över i dialog med samarbetspartners och andra givare. Regeringen kommer även föra en dialog inom EU för att se hur vi kan se över det bistånd som EU har till landet. Lika så är det stöd som går via multilaterala organisationer av vikt att se över. En utgångspunkt för det svenska agerandet är att utvecklingssamarbetet varken ska resurssätta eller legitimera det bakslag för demokratin som militärens maktövertagande har inneburit. finns det en stor andel fattiga och utsatta människor som vi inte får överge i denna svåra situation. Det gäller att finna en väl avvägd och gemensam respons. Jag kan konstatera att i linje med strategin för utvecklingssamarbetet med som regeringen beslutade har inte några direkta stöd till statliga institutioner. Kontaktytan med statliga institutioner via multilaterala organisationer har också varit mycket begränsad. Sida har genomfört en portföljanalys i syfte att identifiera insatser som kan behöva ses över och gör nu justeringar i enlighet med den. Processer pågår även för att se över EU-biståndet. Det finns i närtid inga planerade utbetalningar till landet. agerar i linje med ovanstående utgångspunkter för att åstadkomma förändringar.
frs · H8121695 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1695 av (M) Ryska infrastrukturprojekt finansierade av svenska skattebetalare har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete Per om han ser någon risk för att riskerar att stärka politiska ledning när infrastrukturprojekt finansieras av svenska skattebetalare, och om han kommer att vidta åtgärder för att avsluta utvecklingssamarbete med offentliga institutioner i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utrikesministern ansvarar för stödet och strategin till som finansieras utifrån statsbudgetens utgiftsområde 5. Stödet klassificeras inte som bistånd utan som internationell samverkan. ställde samma fråga till dåvarande ministern för internationellt utvecklingssamarbete (2020/21:1416). Regeringen har inte ändrat uppfattning sedan besvarade frågan .
frs · H8121696 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1696 av (M) Återinkallande av Försvarsberedningen har frågat mig om det är min och regeringens ambition att återinkalla Försvarsberedningen för breda och seriösa partiöverläggningar angående sådana frågor som uppdateringen av en nationell säkerhetsstrategi, en eventuell solidaritetsförklaring riktad mot post-brexit samt hur vi fortsätter fördjupa relationerna med . Regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 ligger till grund för det försvarsbeslut som fattades av . I propositionen redogör regeringen även för Försvarsberedningens kommande arbete. Där framgår att Försvarsberedningen efter valet ska ges i uppdrag att påbörja arbetet inför försvarsbeslutet . Den inriktningen ligger fast.
frs · H8121697 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1697 av (M) Beskattning av påsar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra att mer miljövänliga, fossilfria och hemkomposterbara påsar inte ska träffas av platspåseskatten. Som jag har svarat , , , och är en förutsättning för att en bärkasse ska vara skattepliktig att den i mer än försumbar omfattning består av plast. Det saknar betydelse för frågan om skatteplikt om påsen är gjord av förnybar plastråvara. Detta beror framförallt på att förnybar plast och så kallad industriellt nedbrytbar plast har samma negativa miljöpåverkan som fossil plast vid nedskräpning i naturen, i synnerhet genom spridning av mikroplaster. Det är också så att all plast blir mikroplaster i naturen. En annan förutsättning för skatteplikt är att påsen inte är avsedd för varaktigt bruk. har i frågan hänvisat till ett företag som ska ha fått ett förhandsbesked från . Jag kan inte uttala mig om ett enskilt fall, utan konstaterar att det ytterst är en uppgift för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att bedöma om en påse är avsedd för varaktigt bruk.
frs · H8121698 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1698 av (M) Dialog med andra länder angående utvisningar har frågat mig när och på vilket sätt jag avser att inleda dialogen med berörda länder, så att de uppskjutna utvisningarna kan verkställas. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Detta står regeringen fast vid. Att återvändandefrågorna är prioriterade av regeringen har betonats . Målsättningen är klar - alla som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut ska återvända. Därför har regeringen, på olika nivåer, en fortlöpande dialog med berörda länder, något som bland annat bidragit till ett fungerande återvändande till både och , dit det tidigare varit svårt att återvända personer med tvång. Vi har också en pågående konstruktiv dialog med . har placerat en återvändandesambandsman vid ambassaden i vars uppdrag är att arbeta med återvändande till . I dialogen med berörda länder ingår även frågor relaterade till pandemin.
frs · H8121699 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1699 av (M) Uppfyllnad av målen för friluftspolitiken har frågat kultur- och demokratiminister hur ministern avser att agera för att övriga mål för friluftspolitiken ska uppnås. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Tio mätbara mål har redovisats till . De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna utgör ett stöd för att genomföra åtgärder. De är också underlag för att mäta och följa upp målen samt för att fortsätta utveckla friluftslivspolitiken. Friluftsliv är ett allmänt intresse som spänner över flera politikområden och friluftslivsmålen berör flera olika myndigheter. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken och är viktigt för landsbygdspolitiken. Oavsett förutsättningar ska alla människor ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas i alla delar av landet. Under covid 19-pandemin har friluftslivets betydelse blivit särskilt tydlig då många människor har sökt sig ut i naturen. Arbetet med att underlätta friluftslivet genom bland annat tillgänglighet till skyddade natur- och kulturmiljöområden, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta. Information och kunskap om allemansrätten är viktig och behöver upprätthållas kontinuerligt av och andra berörda myndigheter och organisationer. Nationalparker och natur- och kulturreservat är viktiga för friluftslivet och lockar miljoner besökare . De är också betydelsefulla för landsbygdsutveckling och för både lokal och regional utveckling. Den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism och besöksnäring. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse. En stor del av friluftslivet utövas nära bostaden eller tätorten. Därför är det mycket viktigt att bevara en grön och blå infrastruktur i och omkring städer och tätorter, inte minst i kommuner med stark bebyggelseutveckling. Ansvaret för att se till att friluftslivet har goda förutsättningar är delat mellan stat och kommun och mellan många myndigheter. En fortsatt god samordning är därför viktig. Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen och avser att aktivt fortsätta att utveckla friluftslivspolitiken.
frs · H8121700 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1700 av (C) Samråd vid byggande av vatten- och avloppsledningar har frågat mig om jag anser att dagens upplägg för samråd är tillräckligt och tillvaratar allas intressen, eller om jag kommer att vidta några åtgärder. Av framgår att den som avser att bedriva en tillståndspliktig verksamhet, såsom t.ex. ett reningsverk, ska genomföra samråd. Samrådet ska bl.a. avse verksamhetens lokalisering och miljöpåverkan. Samråd ska bl.a. ske med enskilda som särskilt berörs av verksamheten och dessa får genom samrådet relevant information och har på så sätt möjlighet att i ett tidigt stadium komma till tals. Frågan om rådighet över marken prövas inte inom ramen för en miljöbalksprövning i utan i annan ordning, t.ex. genom en lantmäteriförrättning med stöd av ledningsrättslagen (1973:1144). Markägaren är sakägare i en sådan förrättning och har således rätt att komma till tals vid bl.a. förrättningssammanträden. Regeringen planerar inte några nya åtgärder.
frs · H8121701 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1701 av (C) Samråd vid byggande av väg och järnväg har frågat mig om jag anser att dagens tillvägagångssätt för samråd mellan statliga och de berörda är tillräckligt och tillvaratar allas intressen, eller om jag kommer att vidta några åtgärder. Formerna för samråd när det gäller byggande av allmän väg och järnväg är reglerade i väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg med tillhörande förordningar. Den som avser att bygga en väg ska alltid samråda med , berörda kommuner och de enskilda som särskilt berörs. De samrådsformer som finns för byggande av väg och järnväg syftar till att ge berörda både information och möjligheter att påverka planeringen. Samrådet ska också bidra till att ge den som planerar vägen eller järnvägen ett bra underlag. En bra dialog i form av samråd mellan den som planerar och de som berörs är en av grundstenarna i svensk samhällsplanering. har ett stort ansvar för detta när byggande av järnvägar och statliga vägar planeras. Som statsråd kan jag inte uttala mig när det gäller samråd i ett enskilt ärende.
frs · H8121702 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1702 av (SD) EU:s utrikeschefs besök i och fråga 2020/21:1703 av (SD) Borrells besök i och har med anledning av EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik besök i frågat hur jag ser på hans resa, om jag avser vidta några åtgärder med anledning av resan, samt om jag kommer verka för Borrells avgång. Jag kommer inte att verka för att Borrell ska avsättas. Sammantaget delar vi Borrells slutsatser från hans resa till . Jag träffar EU:s utrikesministrar för att diskutera nästa steg rörande EU:s relation till , och resultatet av Borrells resa kommer att tas i beaktande där. Regeringen står bakom EU:s fem vägledande principer för relationen med , som innefattar ett principiellt ställningstagande mot aggression i östra och stöd till det civila samhället i , men också selektivt engagemang med kring frågor av intresse för EU. Dessa fem principer återbekräftades av EU:s utrikesministrar senast .
frs · H8121703 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1702 av (SD) EU:s utrikeschefs besök i och fråga 2020/21:1703 av (SD) Borrells besök i och har med anledning av EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik besök i frågat hur jag ser på hans resa, om jag avser vidta några åtgärder med anledning av resan, samt om jag kommer verka för Borrells avgång. Jag kommer inte att verka för att Borrell ska avsättas. Sammantaget delar vi Borrells slutsatser från hans resa till . Jag träffar EU:s utrikesministrar för att diskutera nästa steg rörande EU:s relation till , och resultatet av Borrells resa kommer att tas i beaktande där. Regeringen står bakom EU:s fem vägledande principer för relationen med , som innefattar ett principiellt ställningstagande mot aggression i östra och stöd till det civila samhället i , men också selektivt engagemang med kring frågor av intresse för EU. Dessa fem principer återbekräftades av EU:s utrikesministrar senast .
frs · H8121704 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1704 av (SD) Snabbare järnvägsförbindelse – har frågat mig hur jag avser agera för att få till stånd en snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Just nu genomförs regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för infrastrukturen för perioden –2029 som beslutades . Den omfattar en satsning och innebär bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gör vi för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna för klimatsmarta transporter. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Av regeringens beslut om den nationella planen framgår att och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen fortlöpande ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringens beslut innehöll också ett uppdrag till om att fortsätta att utreda bl.a. stråket ––, med målsättningen att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Åtgärdsplaneringen innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i planen identifieras och syftar till att regeringen ska kunna fastställa en ny nationell plan. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8121705 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1705 av (SD) Samarbete med om historiska frågor har frågat om jag har tagit upp, eller avser att ta upp, frågan om svenskar som försvunnit till sjöss med utrikesminister. Som nämner har flera regeringar tidigare försökt skapa klarhet i frågan utan att nå ett slutgiltigt svar, men den svensk-ryska arbetsgruppen som inrättades 1993 nådde vissa resultat. Detta är en av flera historiska frågor som har tagits upp av svenska regeringar i möten med och . Vid mitt möte med utrikesminister tog jag upp öde och möjligheten för anhöriga och forskare att göra eftersökningar i ärendet. Frågan om svenskar som försvunnit till havs berördes inte vid mötet.