ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911186 · 2021-10-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:186 Elintensiv industri och höga elpriser av (M) till Statsrådet (S) I ett antal nyhetsinslag i olika medier framkom det att Klippans bruk funnit sig tvingade att varsla 24 anställda, vilket motsvarar en tredjedel av personalstyrkan, om uppsägning. Detta eftersom kostnaderna för att bedriva verksamheten har ökat kraftigt som lönsamheten fallit. En av de bakomliggande faktorerna är de höga elpriserna i i allmänhet och i prisområde 4 i synnerhet. Detta slår hårt mot elintensiv industri, som Klippans bruk. Verkställande direktören nämner också ökade kostnader för utsläppsrätter, transporter och energiskatter som bakomliggande faktorer. Att jobb slås ut på grund av elbrist, och därmed upptrissade priser, och höga energiskatter är ohållbart. Klippan, och behöver alla arbetstillfällen och arbetstimmar som går att uppbringa. Då kan vi inte ha en situation där jobb slås ut som en konsekvens av regeringens misslyckade politik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder, , avser statsrådet att vidta för att pressa tillbaka de höga elpriserna i syfte att stärka konkurrenskraften för elintensiv industri i ?
fr · H911187 · 2021-10-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:187 Den svenska alkohollagen av (L) till Socialminister (S) uppmärksammades att pensionärsföreningar i inte kan serverar vin till maten i samband med att man anordna fester på kommunens så kallade träffpunkter. Även har det uppmärksammats att pensionärsföreningar i har nekats att anordna vinprovningar. Bakgrunden är att det för slutna sällskap krävs alkoholtillstånd. Svensk alkohollagstiftning bygger på att restauranger och krogar har alkoholtillstånd för att kunna sälja alkoholhaltiga drycker. Detsamma gäller för större sammankomster, som musikfestivaler och liknande. Det är emellertid problematiskt att likställa en pensionärsförening med en restaurang. För att allmänheten ska känna förtroende för lagstiftningen måste den vara ändamålsenlig och proportionerlig. Detta aktualiserar den principiella och generella frågan om svensk alkohollagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Tänker ministern verka för en översyn av den svenska alkohollagstiftningen i syfte att underlätta för pensionärsföreningar och motsvarande föreningar?
fr · H911188 · 2021-10-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:188 Trygghet inom äldreomsorgen av (M) till Socialminister (S) Inom äldre- och handikappomsorgen finns det medarbetare som har valt att inte vaccinera sig mot covid-19. I har vi rätten att avstå från att vaccinera oss. Frågan som uppkommit är då att om man har gjort ett aktivt val att inte vaccinera sig, har man då rätt att arbeta inom äldre- och handikappomsorgen med svårt multisjuka medborgare? Att personal väljer att inte vaccinera sig kan få förödande konsekvenser för våra äldre och sjuka. finns det regioner som väljer att omplacera medarbetare som inte vaccinerat sig. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av den osäkerhetsfaktor som uppkommer av att personal som arbetar med svårt sjuka väljer att inte vaccinera sig?
fr · H911189 · 2021-10-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:189 Ersättning till svensk minknäring av (M) till Näringsminister (S) fick den svenska minknäringen stora restriktioner, vilket i praktiken satte den utan inkomst . Restriktionerna var en följd av pandemin då påvisats hos minkar. Regeringen tillsatte 60 miljoner i sin vårbudget 2021, vilket var 23 miljoner mindre än räknat ut att näringen behövde för att täcka sitt inkomstbortfall. Pengarna skulle betalas ut efter en notifieringsprocess i EU. ansökningsförfarande har en del att förbättra då blanketterna inte fanns på plats vid ansökningstillfället. var att lämna in ansökan om ersättning för näringen. är pengarna fortfarande inte utbetalade, och det finns heller ingen information om när pengarna ska betalas ut. står ett antal företagare med utgifter men inga inkomster. Detta är särskilt bekymmersamt då det rör verksamheter som handhar djur. Det går inte att stänga dörren och vänta på att ersättning ska betalas ut. Djuren ska skötas och matas för att leva och må bra. Djurens välfärd är viktig för att leva upp till de höga krav vi har i svensk djurhållning. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att skynda på utbetalningen av ersättning till minkbönder?
fr · H911190 · 2021-10-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:190 Utbildad arbetskraft av (M) till Utbildningsminister (S) och hela världen står inför en stor utmaning vad avser att ställa om till det fossilfria samhället. Det innebär förutom en ökad elektrifiering av transporter och industri ett ökat behov av utbyggnad av elinfrastruktur och annan infrastruktur. För detta krävs mycket utbildad arbetskraft, alltifrån maskinoperatörer till elektriker och it-kompetens. Listan kan göras lång. Men för att komma dit får inte utvecklingen stanna upp på grund av kompetensbrist inom olika viktiga yrkesgrupper. Många branscher varnar för att just kompetensbrist kommer att vara ett hinder för att nå miljömålen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att kompetensbrist inom vissa yrkesgrupper förhindrar oss att nå klimatmålen i ?
fr · H911191 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:191 Budgetanslaget för av (SD) till Näringsminister (S) uppfattning är att kommer att vara en mycket viktig plattform för att lyckas förenkla för företagaren och få aktörer som möter företagaren och näringslivet att integrera sina tjänster. Detta instämmer i, varför vi valde att i vår budgetmotion tillskjuta de medel myndigheten äskat för detta. Därutöver efterfrågade myndigheten även utökade medel för att klara av att utveckla ett analysverktyg för att enklare upptäcka bolag som bedriver ekonomisk brottslighet. Dessvärre valde regeringen att endast delvis gå äskanden till mötes för utveckling av , kamp mot ekonomisk brottslighet och Mina ombud (förenklad myndighetskontakt). Vi valde i stället att satsa på och vår höjning av 1:11 innebär att myndighetens äskanden tillmötesgås. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att de efterfrågade medlen för inte behövs, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911192 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:192 Budgetanslaget för av (SD) till Näringsminister (S) Konkurrensverket nämnde i sitt budgetunderlag –2024 att det allt oftare ser tecken på korruption i samband med sin tillsynsverksamhet i alla typer av ärenden. Därför vill verket kunna intensifiera sitt arbete mot korruption. delar syn på att det behövs, varför vi blev förvånade över att regeringen inte valde att tillskjuta de 5 miljoner som efterfrågades för det arbetet. Det gjorde dock vi, och genom den anslagshöjningen hade insatserna mot korruption kunnat förstärkas. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att de efterfrågade medlen för inte behövs, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911193 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:193 Budgetanslaget för geologiska undersökning av (SD) till Näringsminister (S) Gruvdrift och mineralhantering utgör nyckelområden inom svenskt näringsliv. Myndigheten geologiska undersökning, SGU, är central i sammanhanget och pekar i sitt budgetäskande till regeringen på flera områden inom sitt verksamhetsområde som är i behov av förstärkning, exempelvis systematisk kartläggning av malmpotentiella områden. Det bör även framhållas vikten av att SGU har goda möjligheter att leverera gällande sitt uppdrag att marknadsföra som prospekteringsland och tillhandahålla vägledning och prospekteringsinformation till företag som planerar att prospektera i . Detta inte minst för att konkurrenskraft som gruvland ska öka. Dessvärre valde regeringen att i sin budget inte gå SGU till mötes inom utgiftsområde 24 Näringsliv. däremot satsade på 1:8 geologiska undersökning för att tilldela SGU de medel de äskat. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att de efterfrågade medlen för SGU inte behövs, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911194 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:194 Budgetanslaget för geovetenskaplig forskning av (SD) till Näringsminister (S) Forskning och utveckling är nödvändigt för att utveckla geovetenskaplig kunskap syftande till att ska kunna hävda sig i utvecklingen av nya teknik- och miljölösningar och kunna tillskapa nya arbetstillfällen med bibehållen konkurrenskraft parallellt med en hållbar samhällsutveckling baserat på den svenska naturens förutsättningar. Därför har en ökad ambition gällande riktad forskning kring en hållbar utveckling av mineralnäringen i syfte att även här stärka den svenska konkurrenskraften inom området. Utveckling och innovation inom områden som hantering och utnyttjande av gruvavfall, cirkulära flöden och minskade koldioxidutsläpp är nödvändigt för att klara miljöarbetsmålen och krav som näringen ställs inför. Detta innebar att vi i vår budgetmotion riktade en satsning på budgetpost 1:9 Geovetenskaplig forskning. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att det inte behövs ytterligare resurser till geovetenskaplig forskning, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911195 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:195 Budgetanslaget för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser av (SD) till Näringsminister (S) Myndigheten Tillväxtanalys står för rapporter och analyser som är viktiga redskap för att beslutsfattare ska kunna ta välgrundade beslut gällande tillväxtpolitik. Genom att stärka detta arbete möjliggörs klokare beslutsfattande och bättre allokering av skattemedel. Myndigheten levererar även omvärldsanalyser, vilka sker bland annat genom ett antal utlandsbaserade kontor, som även de utgör ett stöd för politiken såväl som näringslivet som verkar på den internationella marknaden. är ett exportberoende land, och vi ser goda möjligheter att med vår politik kan exporten öka, varför fler analyser vore önskvärt. Med anledning av detta valde att i sin budget tillskjuta 3 miljoner ytterligare på myndighetens anslag. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser inte är i behov av utökade resurser, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911196 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:196 Budgetanslaget för turistfrämjande av (SD) till Näringsminister (S) Pandemin har slagit hårt mot den svenska besöksnäringen, och den utländska turismen uteblev stundvis nästan helt. Trots svemestertrenden har det varit otroligt tufft för stora delar av besöksnäringen. Politiska åtgärder har vidtagits, men de kan knappast anses ha varit tillräckliga och vi ser även fortsättningsvis ett behov av agerande. Givet denna situation fyller Visit en viktig uppgift. Visit är med uppdrag att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärke för att få fler att turista här. Under pandemin har de även fått ett särskilt uppdrag att lyfta svemester. Turistbranschen har stor potential. Det är därför viktigt att satsa på en konkurrenskraftig infrastruktur, förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och attraktionskraft såväl utomlands som inrikes. Därför valde att i sin budgetmotion rikta en anslagshöjning till utgiftspost 1:7 Turistfrämjande (Visit ) om 100 miljoner . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att budgetanslaget för turistfrämjande inte är i behov av utökade resurser, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911197 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:197 Budgetanslaget för näringslivsutveckling av (SD) till Näringsminister (S) Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv syftar bland annat till att skapa ett bättre näringslivsklimat i . äskade satsningar på området i sitt budgetunderlag, men regeringen valde att inte gå dem till mötes. Detta trots att de bland annat menade sig behöva ytterligare resurser till regelförenkling – en onekligen aktuell och viktig fråga. däremot såg värdet i detta och tillsköt därför hela 36 miljoner i sin budgetmotion till 1:5 Näringslivsutveckling. Dessa medel skulle bland annat gå till de budgetäskanden myndigheten lyft i form av Förenklingsinsatser för företag (minskat och förenklat uppgiftslämnande) och Förenklingsinsatser för företag one-stop-shop, vilka inte täcks av regeringens anslag men väl av vårt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att de efterfrågade medlen för näringslivsutveckling inte behövs, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911198 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:198 Budgetanslaget för av (SD) till Näringsminister (S) har i uppdrag att främja en hållbar näringslivsutveckling och har bland annat följt upp förenklingsarbetet på olika myndigheter . För företagen innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Det återfinns en differens mellan regeringens anslagsförslag och eget uppskattade behov av finansiering. Det är därför rimligt att till viss del gå önskan till mötes – inte minst sett till behovet av fler förenklingsinsatser för företag och en ökad takt i förenklingsarbetet. Detta gjorde därför i sin budgetmotion. Frågan kvarstår dock varför regeringen bedömde att inte ska tilldelas ens i närheten av de medel de uppskattade sig behöva för att jobba med viktiga frågor likt förenklingsinsatser för företag och en ökad takt i förenklingsarbetet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att inte är i behov av de medel de efterfrågade, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911199 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:199 Skattebefrielsen för flygbränsle av (V) till Infrastrukturminister (S) inleds den internationella luftfartsorganisationens 224:e rådsmöte. Frågan om hur luftfarten ska kompensera för växthusgasutsläpp genom programmet Corsia finns på dagordningen, men dessvärre inte hur flygsektorn på riktigt ska kunna minska sina utsläpp. Infrastrukturministern har tidigare lyft frågan om att flygbränslets skattebefrielse måste avskaffas. Jag kan inte se att den frågan finns med på dagordningen inför rådsmötet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att verka för att ett avskaffande av skattebefrielsen för flygbränsle lyfts på 224:e rådsmöte?
fr · H911200 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:200 Raderade myndighetsmejl av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tidningen avslöjade att statepidemiologen hade raderat stora mängder mejl från myndigheter och experter, vilket mot bakgrund av offentlighetsprincipen inte är acceptabelt. Det är helt enkelt en grundlagsstadgad rättighet att kunna begära ut epost från våra myndigheter, varför det också bör betraktas som tjänstefel när en person raderar dem. Precis som tidningen , läkaren , skrivit i en artikel har myndighetschefer anmälts till JO för ett liknande förfarande. anmäldes efter att ha sett till att miljontals mejl mellan medarbetare på raderats. Till följd av detta hindrades internutredare från berörd myndighet att utreda brott. Om man ser på vilka mejl som raderats finns det ett antal tecken som indikerar att det rör sig om mejl där flockimmunitet kommit på tal, och där en naturlig sådan anses vara betydande i så kallade strategi mot covid-19. Enligt föreskrifter, som måste följa, står det klart att den så kallade gallring av mejl som skett inte varit tillåten: ”Gallring får endast ske under förutsättning att allmänhetens rätt till insyn inte åsidosätts och att handlingarna bedöms sakna värde för rättsskipning, förvaltning och forskning.” Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder mot bakgrund av att medarbetare på statliga myndigheter kan ha begått tjänstefel genom att ha brutit mot rådande riktlinjer?
fr · H911201 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:201 Grova trafikbrott av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trafikbrott är en av de vanligaste formerna av brott som begås i . Förövarna, som ofta är drogpåverkade, gör det ofta vanemässigt, återfaller och utgör en fara för andra. Många oskyldiga drabbas genom att skadas eller omkomma i samband med olyckor som orsakas av dessa ansvarslösa förare, och många familjer får uppleva sorgen över en skadad eller omkommen anhörig genom dessa trafikolyckor. Man kan i olika mediereportage fortlöpande se exempel på hur en individ kan begå en stor mängd trafikbrott utan att samhället har möjlighet att förhindra det. har en utredning funnits på regeringens bord. Utredningen föreslår en del skärpta straff och också ett nytt trafikbrott: grov trafikbrottslighet. Remissvaren på denna utredning finns . Från ett kristdemokratiskt perspektiv ser förslagen på lagändringar lovande ut, men tyvärr kan man konstatera att det fortfarande inte finns någon proposition gällande straffskärpning för trafikbrott på regeringens lista . Detta trots att det nu gått utredningens förslag på förändringar av lagen presenterades och att remissvaren funnit . har tidigare i både en interpellationsdebatt 2019 och vid frågestunder därefter betonat att han ser frågan som prioriterad, men trots detta har ännu inte en proposition presenterats. För som går riskerar ytterligare människor att skadas av förare som kör påverkade– och de relevanta straffskärpningarna uteblir. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är frågan om en skärpning av lagen för trafikbrott inte prioriterad inom eftersom det inte planeras någon proposition , och när kommer en proposition enligt utredningens förslag att lämnas till ?
fr · H911202 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:202 Brott mot smittskyddslagen av (SD) till Socialminister (S) ”Land skall med lag byggas” är ett citat som kanske är som viktigast när samhället möter svåra prövningar. Det allra minsta man kan förvänta sig är att staten och de egna myndigheterna följer lagen, då inte minst i syfte att säkerställa en korrekt och ändamålsenlig hantering . Under coronapandemin har vi sett att det inte tycks ha varit fallet. fick smittskyddslagen sin nuvarande utformning, och det råder inga tveksamheter om vad som gäller: När en smitta klassats som allmän- och samhällsfarlig måste ansvariga för smittskyddet vidta ett antal åtgärder. De läkare som får kännedom om att en person är smittad eller misstänkt smittad med en sådan sjukdom ska anmäla det till och regionens smittskyddsläkare. Smittskyddsläkaren som mottagit anmälan ska sedan i sin tur se till att smittade isoleras som eventuella kontakter med vederbörande spåras och testas. Därtill ska allmänheten i regionen få adekvat information om hur de på bästa sätt kan skydda sig själva och andra. Arbetsmiljölagen ger vidare ett liknande ansvar till arbetsgivare, till exempel olika skolors huvudmän, som anmäler till och regionens smittskyddsläkare när de stöter på personer utsatta för smitta. Samma förfarande för de olika parterna gäller alltså här. Trots det befintliga och mycket detaljerade smittskyddsförfarandet har lagen inte följts av , som på intet sätt har befogenhet att göra undantag från anmälningsplikten. Myndighetens generaldirektör har dessutom , helt utan juridiskt mandat, föreskrivit ändringar i anmälningsplikten, vilket alltså strider mot smittskyddslagen. Precis som en rad experter skriver i ett par debattartiklar i nätpublikationen Altinget är anmälningsplikten ”grundbulten för ett effektivt – och alltså dessutom lagstadgat – smittskydd”. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att man från myndigheternas sida har följt anmälningsplikten och smittskyddslagen, och vilka åtgärder avser ministern är nödvändiga att vidta i de fall då dessa inte följs?
fr · H911203 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:203 En tredje vaccinationsdos av (SD) till Socialminister (S) Testningen för covid-19 i minskar, som de fåtal restriktioner som funnits helt släpps. I takt med detta vittnar också allt fler i riskgrupp om svårigheter att få en tredje vaccinationsdos – trots att behovet av en sådan är uppenbart. Frågan är hur många människor som regeringen tycker ska få avlida, till följd av senfärdigheten. Det finns nämligen inga hinder att erbjuda fler en tredje dos då det finns vaccin i överflöd, och det torde ligga i regeringens intresse att med full kraft försöka skydda medborgarna genom att öppna upp för möjligheten till en tredje dos för samtliga invånare, i synnerhet de i riskgrupp som har svårt att få sprutan. Utöver detta väljer myndigheterna att dra ned på vaccinleveranserna då man inte ser ett behov av dem, vilket återigen aktualiserar frågan om varför man bromsar möjligheten till en tredje dos. Att man dessutom har infört ett vaccinationsstopp av Modernas vaccin, återigen ett agerande som ligger i motsatt riktning från vad andra länder har gjort, väcker fler frågor. Riskerna man funnit som motiverat beslutet rör risk för hjärtinflammation bland yngre personer. Den är dock relativt banal, och risken att drabbas av den är större om man smittas av covid-19. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad hindrar regeringen från att verka för att erbjuda samtliga medborgare en tredje vaccinationsdos mot covid-19, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att snabba på processen med att erbjuda riskgrupper en tredje dos?
fr · H911204 · 2021-10-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:204 Ansvar för misstag under pandemin av (SD) till Socialminister (S) På ett möte lyftes en direktrapport av fackförbundet från tusentals arbetsplatser där vård- och omsorgstagare löper störst risk att bli allvarligt sjuka och dö av covid-19. Åhörare var socialminister statssekreterare, statsepidemiolog , Kommuner och Regioner samt . Ordföranden för , , kunde presentera över 2 000 färska svar på en enkät som fackföreningen hade genomfört bland skyddsombud och arbetsplatsombud inom vården och äldreomsorgen. Svaren var dessutom entydiga, och det rådde inga tvivel om att personal inom vård och äldreomsorg var i akut behov av skyddsutrustning. Bara omkring hälften av skyddsombuden inom uppgav att det fanns skyddsutrustning i syfte att skydda sig själva och boende från smitta. I detta läge hade man kunnat tro att någon part hade reagerat, men så var inte fallet. Siffrorna avfärdas i stället, och enligt statsepidemiologen var läget under kontroll. Uppenbarligen litade socialminister mer på detta än på de tusentals medarbetarna inom vård och omsorg, och hon tycktes inte bry sig nämnvärt för att utreda det hela ytterligare. Situationen skildras väl i Arena Att stå längst fram . I brändes fullt duglig skyddsutrustning som smittan härjade fritt bland sköra, och medlemmar tvingades i många fall arbeta iklädda hemsydda tygstycken. I takt med att behovet av skyddsutrustning tonades ned av svenska myndigheter valde man i andra länder att helt ställa om; i kunde man till och med överproducera munskydd , efter att beslut fattats av ansvariga politiker. Att , som tack vare att vi är en ledande pappersproducent, hade alla förutsättningar att göra detsamma är och lär förbli en gåta, men kan ses som talande för vilken handlingsförlamad regering vi haft under pandemin. En än större gåta är hur ingen av de som ansvarat för att vi fått tusentals onödiga dödsfall och svårt sjuka har fått lämna sin tjänst. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att, för det fall det har begåtts grova misstag som har orsakat onödig smittspridning och död, verka för att ansvariga får lämna sina tjänster?