ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911324 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:324 Biståndet till av (SD) till Statsrådet (MP) genomfördes en militärkupp i . Kuppen har mötts av omfattande protester i landet och till TT uppgav en av aktivisterna: ”Vi vet att många har attackerats, speciellt de som har gått mot arméns högkvarter”. Det finns uppgifter om att militären har öppnat eld mot demonstranterna, och tre ska ha dödats medan 80 skadats. Kuppmakarna verkar också ha strypt tillgången till internet i landet. Militären har genomfört flera aktioner i . Bland annat inleddes kuppen med att premiärministern och flera ministrar fängslades. Vägar blockerades och gryningsräder genomfördes. Utvecklingen är mycket oroande och har hållit ett krismöte. Omvärlden har enigt fördömt statskuppen och och EU överväger att dra in biståndet. har ett omfattande bistånd till , och 2020 låg det på . Därmed är en viktig aktör i och har inflytande som kommer med biståndet. Med inflytandet kommer ett stort ansvar inte bara gentemot utvecklingen i utan också när det gäller hur svenska skattebetalares pengar används. Givet den oroande utvecklingen i sedan statskuppen bör biståndet noga ses över. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta avseende svenskt bistånd till med anledning av militärkuppen i landet?
fr · H911325 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:325 Terrorstämpling av MR-organisationer på av (S) till Utrikesminister (S) Den israeliske försvarsministerns beslut att terroriststämpla sex civilorganisationer på har väckt starka reaktioner bland företrädare för mänskliga rättigheter i en rad länder och på internationell nivå. och Human Rights Watch har beskrivit terrorstämplingen som ”appalling and unjust” och som ”an attack by the Israeli government on the international human rights movement”. Att reaktionerna bland MR-aktivister varit så stark beror inte minst på att deras verksamheter vunnit bred respekt. al-Haq, en av de sex stämplade organisationerna, har ett mycket positivt rykte, vilket har markerats via internationella utmärkelser. Jag har själv kunnat följa deras arbete och beundrat deras saklighet och principiella hållning. Denna organisation har varit ett föredöme för andra grupper när det gäller seriösa undersökningar och ingående faktakontroll. Dess rapporter om israeliska kränkningar har varit väl underbyggda. Det gäller också dess dokumentation till ICC, i . al-Haqs kritik av övergrepp som begåtts av palestinska myndigheter har varit saklig och effektiv. publicerade al-Haq en uppmärksam rapport om hur yttrandefriheten begränsats av den palestinska myndigheten. De fem övriga organisationer som stämplades var Addameer, Bisan Center, Defense for , och The Union of Agricultural Work Committees. Addameer och Defence for Children har företrätt arresterade palestinier och försökt försvara deras intressen. Samidoun är en solidaritetsrörelse för palestinska fångar, och Union of Agricultural Work har stött palestinska bönder i det ockuperade så kallade Area C. Israeliska myndigheter har markerat att de här organisationerna är oönskade. Deras rörelsefrihet har i en del fall begränsats. Men att dessa MR-aktivister inom civilsamhället skulle stämplas som terrorister, med allt vad detta innebär, har förståeligt nog kommit som en chock för dem själva och deras kollegor i andra länder. Tystnad från vår sida inför den här utvecklingen skulle missuppfattas bland såväl israeler som palestinier, inte minst mot bakgrund av de nu förbättrade politiska relationerna. Jag vill fråga utrikesminister : Vilken är ministerns reaktion på denna utveckling, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av detta?
fr · H911326 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:326 Den franska ammunitionen av (L) till Försvarsminister (S) Efter terrorattackerna i begärde militärt stöd. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om stöd till . Men gav även regeringen till känna att den omgående borde besluta om beställning av den mängd och det slag av ammunition som försåldes till . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Är den av försålda ammunitionen till mängd och slag nu återställd?
fr · H911327 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:327 Det misstänkta Pisafusket av (M) till Utbildningsminister (S) Min skriftliga fråga (2019/20:1559) ledde till en diskussion i SVT:s . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Kände ministern till att elever omedvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet?
fr · H911328 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:328 Det misstänkta Pisafusket av (M) till Utbildningsminister (S) Min skriftliga fråga (2019/20:1559) ledde till en diskussion i SVT:s . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Kände ministern till att elever, i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet?
fr · H911330 · 2021-11-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:330 Prioriteringsordningen för den tredje dosen mot covid-19 av (L) till Socialminister (S) Den tredje vaccinationsdosen mot covid-19 administreras nu till människor i . Personer har redan vaccinerats, och vaccinationerna pågår för människor . Prioriteringarna för kommande steg ter sig dock oklara – regioner uppger att de inväntar vidare besked från eller . Många anställda i sjukvården vaccinerades tidigt under pandemin. Många personer med funktionsnedsättningar som omfattas av LSS ingår i riskgrupp med förhöjd dödlighet, som de har behov av daglig nära kontakt med personliga assistenter. Även dessa personer och deras assistenter vaccinerades på sina håll . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att via myndigheter säkra tydliga riktlinjer till regionerna och allmänheten om när efter de första vaccinationerna dessa grupper bör få en tredje dos?
fr · H911331 · 2021-11-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:331 Konsekvenser av ny rekommendation för testning för covid-19 av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) har meddelat att de flesta som är fullvaccinerade inte längre ska testa sig för covid-19 om de får symtom. Det kan verka rimligt när vi nu går in i med förmodat fler luftvägsinfektioner, och då är möjligen en bred testning inte ändamålsenlig. Men å andra sidan innebär rekommendationen att vi kan följa utvecklingen i landet och att jämförelser med andra länder försvåras. Vidare försvåras smittspårningsarbetet och vi får färre möjligheter att upptäcka nya virusvarianter. Varje beslut innebär att olika konsekvenser döms av, och det är angeläget att regeringen med anledning av detta redovisar sin syn. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilken bedömning gör regeringen av konsekvenserna av den minskade testningen för covid-19 från , och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911332 · 2021-11-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:332 Inskränkningar av rättigheter av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har och många andra länder i världen fått erfara stora inskränkningar i medborgarnas demokratiska friheter. Detta som ett led i att bekämpa coronapandemin. Demonstrationsfriheten och mötesfriheten har varit satta på undantag. Rörelsefriheten har begränsats något enormt. Familj, släkt och vänner har hindrats från att träffa varandra. Inte ens i livets slutskede har det varit möjligt för anhöriga att få ta avsked och säga hej då. Det har gått år mellan att familj och släkt har kunnat hälsa på varandra, krama om varandra, fira högtider med varandra. Miljö- och klimatminister har framfört att han anser att samma inskränkningar i de demokratiska rättigheterna som gjorts under coronapandemin ska kunna användas för att begränsa den globala uppvärmningen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av det som framförts tidigare avseende inskränkningar av demokratiska rättigheter?
fr · H911333 · 2021-11-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:333 Antalet avhopp från kriminella gäng i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en intervju publicerad i hävdade justitie- och migrationsminister att det skett 80 avhopp från gängen i som en följd av deras arbete med GVI (Sluta skjut). begärde ut uppgifter från för att verifiera dessa uppgifter, men kommunens uppgav i stället följande: : 70 inkomna ärenden (det vill säga fått hotbildsbedömning, varav 15 GVI (Sluta skjut). Av dessa 70 ärenden beviljades 27 insats, varav 6 var GVI. Andel som bedöms vara lyckade avhopp: . : 75 inkomna ärenden, varav 39 var GVI. Av dessa ärenden beviljades 32 insats, varav 20 var GVI. Andel som bedöms vara lyckade avhopp: sammanställs . Om andelen lyckade avhopp är detsamma 2020 som det var 2019 skulle det innebära 6 avhopp, men den siffran är ännu inte sammanställd. stads uppgifter redovisar inte heller vilken insats som avhoppen härrör ifrån. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vidhåller ministern att har haft 80 avhopp , och kan ministern i sådana fall redogöra för sitt underlag?
fr · H911334 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:334 Polisyrkets attraktivitet av (M) till Statsrådet (S) En enkät som genomförts av visar att en tredjedel av förbundets medlemmar aktivt söker ett annat jobb, utanför . Mer än hälften som svarat på enkäten nämner högre lön som en viktig faktor för att stanna kvar i yrket. Om regeringen inte ökar polisyrkets attraktivitet kommer målet om 10 000 fler polisanställda inte att nås. Det behövs åtgärder för att dels locka nya medarbetare till myndigheten, dels hindra att poliser väljer att lämna myndigheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att stärka polisyrkets attraktivitet?
fr · H911335 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:335 kritik mot regeringens bistånd till multilaterala organisationer av (SD) till Statsrådet (MP) I en rapport som släpptes riktar skarp kritik mot regeringens bistånd till multilaterala organisationer, till exempel FN, och . ”Regeringen fattar beslut om i så kallat kärnstöd till multilaterala organisationer. granskning visar att stödet saknar tydliga mål, och att det finns brister i beredning och uppföljning”, skriver . Man saknar mål i strategier som styr kärnstöd, dokumenterad riskanalys inför att regeringen ska fatta beslut om kärnstöd och en samlad uppföljning av stödet till respektive organisation samt av de strategier som styr kärnstödet. ”Det framgår inte av UD:s underlag vilka omständigheter som har varit avgörande för regeringens beslut som rör kärnstöd. Till exempel framgår det inte hur styrkor, svagheter, möjligheter och risker med ett visst kärnstöd eller en viss multilateral organisation har vägts in i beslut eller påverkat föreslagna nivåer på kärnstöd”, skriver man i rapporten (sidan 57). riktade liknande kritik i en granskning . ”Det resulterade i att vissa beslutsprocesser förändrades. Den nya granskningen visar på liknande brister i beslutsunderlag och uppföljning som fanns 2014”, skriver vidare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av den återupprepade kritiken från om regeringens bistånd till multilaterala organisationer?
fr · H911336 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:336 Robusta betalsystem av (M) till Statsrådet (MP) har det varit problem med de digitala bank- och betalsystemen i . drabbades av störningar både i sin internetbank och i sina kortbetalningar. Även Nordea hade problem med kortbetalningarna. var dagligvarukedjan tvungen att stänga flertalet av sina butiker på grund av ett cyberangrepp som gjorde att betalsystemet inte fungerade. Det är allvarligt att samhällsviktig verksamhet som banker och matvarubutiker riskerar att slås ut på grund av cyberattacker och andra störningar i it-systemen. I ljuset av att cyberattackerna ökar kraftigt och att cybersäkerhet inte är så bra som den borde vara är läget allvarligt. måste bli mer redundant när det gäller betalsystemen för att vårt alltmer digitaliserade samhälle ska kunna fungera i händelse av kris och krig. Försvarsberedningen har också pekat på att det måste finnas både en totalförsvarsplanering och övade förberedelser och reservförfaranden för att säkerställa det finansiella systemets grundläggande funktionalitet även då el och elektroniska kommunikationer slagits ut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra de svenska betalsystemen mer robusta så att de fungerar även i händelse av kris och krig?
fr · H911337 · 2021-11-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:337 Poliser som vill lämna sitt yrke av (SD) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga (2020/21:1545) undrade jag varför man inte är ärlig och redovisar att inte har fler poliser per capita än man hade vid omorganiseringen 2015. I svaret skriver statsrådet följande: ”Enligt prognos kommer målet att nås och antalet poliser per capita kommer 2024 att vara högre än 2010. För att öka antalet poliser är det viktigt att öka attraktiviteten i en anställning vid . Därför har satsningar gjorts på att förbättra arbetsvillkoren för polisyrket. har polisernas genomsnittliga grundlön ökat med . Vidare har ingångslönerna höjts med , även andra villkor som ersättning för arbete och nätter har ökat. Detta har gett effekt. har söktrycket till polisutbildningen nått rekordnivåer, allt färre poliser slutar och mer än var fjärde polis som har slutat har återanställts.” Men visare en undersökning, utförd av Novus på uppdrag av , att – mer än var tredje – av medlemmarna uppger att de tittar sig omkring efter ett annat jobb. Enligt , andre vice ordförande i , befinner sig poliskåren i ett ansträngt läge, och den senaste tidens brottsutveckling har inte förbättrat situationen. På frågan om vilken faktor som är viktigast för att stanna kvar i polisyrket svarar över hälften () högre lön. säger att ”det är inte heller så konstigt. Vare sig ryggdunkar eller applåder ger mat på bordet. Högre lön är ett instrument som både arbetsgivarna och politikerna kan använda för att för att locka fler till yrket och framförallt få de som är i yrket att stanna”. Det verkar, utifrån undersökningen, inte som om regeringens politik har fått något större gehör. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet av undersökningen, och avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av läget inom ?
fr · H911338 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:338 om klimatsäkerhet av (V) till Utrikesminister (S) lade och fram ett förslag på en resolution om klimatsäkerhet till . Även om säkerhetsrådet har diskuterat hur klimatförändringen påverkar fred och säkerhet har aldrig en resolution tagits fram. Klimatförändringens direkta effekter, som bränder, översvämningar, torka och matosäkerhet, riskerar att leda till konflikter. I regioner med många olösta samhälls- och säkerhetsproblem är denna risk särskilt stor, där ett förändrat klimat kan spä på tidigare konfliktorsaker. Inte minst gäller det Sahelregionen och , som som kontinent enbart släpper ut av världens totala koldioxidutsläpp. Klimat och säkerhet påverkar världen avsevärt ojämlikt. Klimatförändringens ekonomiska och sociala effekter tvingar även människor på flykt. beräknar att 140 miljoner människor kommer att behöva lämna sina hem till följd av ett förändrat klimat. uppskattar att över 20 miljoner människor redan nu tvingas på flykt på grund av allt intensivare och frekventare extremväder. Det är av stor betydelse att utveckla integreringen av hur klimatförändringen påverkar fred och säkerhet. Förutom att det är en ytterligare påminnelse om att vi måste göra stora förändringar för att begränsa klimatförändringen i sig, ställer det också frågan om hur klimatrelaterade säkerhetsrisker ska bemötas. anser att , som var med och bildade en FN-mekanism för klimat och säkerhet, ska stå bakom och stödja framtagandet av en resolution om klimatsäkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och den att stå bakom och stödja framtagandet av en resolution inom om klimatsäkerhet?
fr · H911339 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:339 Den humanitära katastrofen i Tigray av (V) till Utrikesminister (S) har Tigrayregionen i norra präglats av krig. Fortsatt pågår massövergrepp, arresteringar, dödande, plundring och sexuellt våld som förvärrar situationen för den civila befolkningen. Enligt FN gör sig samtliga parter i konflikten skyldiga till grova brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. gjordes försök att få till en vapenvila. Hopp om en sådan väcktes när den etiopiska regeringen förklarade en unilateral vapenvila i kriget i Tigray. När denna i praktiken aldrig följdes har i stället våldet fortsatt. Enligt rapporter inledde regeringsstyrkor en militäroffensiv för att trycka bort tigreanska folkets befrielsefront (TPLF) ur Amhararegionen som gränsar till Tigray. FN uppskattar att 350 000 människor lever på svältgränsen och att ytterligare 2 miljoner är i riskzonen. Totalt är 7 miljoner människor i norra i behov av humanitärt stöd. har det humanitära tillträdet begränsats, vilket FN:s humanitära chef kallar för en medveten blockad. Enbart en tiondel av humanitära leveranser har nått fram . Dessutom beordrade att sju FN-tjänstemän skulle lämna landet för att ha blandat sig i nationella angelägenheter. har tidigare uppmärksammat krigets konsekvenser i Tigray, bristen på humanitärt tillträde, övergrepp på civila och det sexuella våldet. nära dialog med och feministiska utrikespolitik har möjlighet att göra skillnad för den civila befolkningen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder i ljuset av den senaste händelseutvecklingen för att stärka det humanitära tillträdet och minska våldet i Tigray?
fr · H911340 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:340 Laddinfrastrukturen av (SD) till Statsrådet (S) På regeringsuppdrag har tillsammans med Lantmäteriet, samt Kommuner och Regioner lagt fram behov och förslag i fråga om underlättande åtgärder för laddinfrastrukturen. Detta med inriktning på möjligheter att ladda fordon i närheten av bostaden eller arbetsplatsen. Man har kommit fram till att förbättringar behövs bland annat gällande samfällighetsföreningar, allmän platsmark och kvartersmark samt kommunens roll kopplat till laddinfrastruktur. Vidare föreslås att myndigheters information kring laddinfrastruktur bör samordnas och att tillräcklig omfattning på tillgängligheten vid laddpunkter behöver säkerställas. Flera hinder tas upp i rapporten samt att statistik saknas över icke-publik laddning och parkeringsmöjligheter. Laddinfrastrukturen måste utvecklas . Flera åtgärder behöver påbörjas utan vidare dröjsmål. På utgiftsområde 20 budgeterar 2022–2024 för stöd till uppsättning av infrastruktur för laddning av elfordon vid hem och i andra lokala miljöer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka sätt och när avser statsrådet att möta de generella behov i fråga om laddinfrastruktur som tas upp i rapporten, med exempelvis ökad samordning mellan myndigheter och att tillräcklig omfattning på tillgängligheten vid laddpunkter säkerställs?
fr · H911341 · 2021-11-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:341 Akademisk frihet och etikprövning av (L) till Statsrådet (S) Den akademiska friheten är en grundbult i den svenska demokratin. Genom att forskare är fria att studera olika vetenskapliga frågeställningar, utan politisk påtryckning, säkerställs oberoende men också nydanande och nyfikenhetsbaserad forskning. I enlighet med lagen om etikprövning av forskning som avser människor (2003:460) ska det ske en etikprövning när forskning hanterar känsliga personuppgifter eller involverar försökspersoner. Syftet med lagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. anmälde statliga (Önep) några forskare på till domstol för att de saknar ett giltigt tillstånd för etikprövning. Detta trots att forskarna har ett godkännande av etikprövning från den lokala etikprövningsnämnden i . Annorlunda uttryckt, forskarna har utfört studier med vetskapen om ett giltigt tillstånd men riskerar att nu straffas i efterhand. Många inom forskarsamhället har uttryckt stor oro över vad detta får för konsekvenser för den akademiska friheten. Kritik har också framförts kring att detta är ett led i en juridifiering av samhället, där tilliten till forskarsamhället ifrågasätts. Detta väcker ett antal principiella och allmängiltiga frågeställningar om den akademiska friheten. Vidare aktualiseras den generella frågan om dagens lagstiftning är rimlig och proportionerlig, det vill säga om lagstiftningen är ändamålsenlig och om det föreligger behov av översyn av lagstiftningen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att utvärdera lagen om etikprövning?
fr · H911342 · 2021-11-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:342 granskning av bistånd till multilaterala organisationer av (SD) till Statsrådet (MP) har i en granskning (RIR 2021:28) tittat närmare på svenskt bistånd till multilaterala organisationer. I samband med granskningen framförs kritik på ett antal områden. Den främsta kritiken rör regeringens och UD:s hantering av biståndet till multilaterala organisationer. Totalt uppgår det svenska biståndet till multilaterala organisationer till . Därför är det mycket angeläget att styrningen av dessa ekonomiska medel är ändamålsenlig. Ett problem med biståndet till dessa organisationer är att regeringen inte sätter upp mål för vilka resultat de strategier som styr multilateralt samarbete ska uppnå. Ett annat är att inga riskanalyser kopplat till det kärnstöd som ges till organisationerna görs, och i rapporten konstateras det också att regeringen inte har efterfrågat några sådana. Därmed menar att regeringen kan ha förbisett avgörande risker när beslut fattas. Det finns indikatorer som UD redogör för, men inte vilka som är av särskild betydelse eller hur svagheter påverkar bedömningarna. Vare sig organisationsstrategier eller enskilda kärnstöd följs systematiskt upp av UD. Detta får till följd att det inte går att följa organisationernas resultat eller kärnstödens bidrag till de svenska biståndsmålen. Viss kritik framförs även mot hur Sida landar i sina riskbedömningar och hur lärdomar från uppföljningar som görs påverkar nya insatser. Utifrån kritiken lämnar ett antal rekommendationer till Sida, UD och regeringen. Dessa består bland annat i att regeringen bör säkerställa att målen uppnås för de strategier som styr kärnstödet, att det görs dokumenterade riskanalyser inför beslut samt att dessa följs upp. Vidare rekommenderas dokumenterad uppföljning av varje organisationsstrategi och att det bör övervägas om UD och Sida ska göra en dokumenterad samlad uppföljning av kärnstödet och multi-bi-stödet till respektive organisation. Med anledning av granskning av svenskt bistånd till multilaterala organisationer vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ i enlighet med rekommendationer?