ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122445 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:2431av (M) Vacciner till andra länder och 2020/21:2445 av (SD) Bortskänkning av vaccindoser till andra länder har frågat mig om jag avser att verka för att regeringens linje ska vara att andra länder förses med vaccin tänkt till innan alla svenskar som så önskar har vaccinerats. har frågat mig på vilka grunder jag anser att vaccindoser bör skänkas till andra länder. Jag besvarar frågorna gemensamt. Global tillgång till vaccin mot covid-19 är en prioriterad fråga för regeringen. Det är en fråga om solidaritet men det handlar också om upplyst egenintresse. Pandemin är inte över förrän den har besegrats överallt. Utan global tillgång till vaccin ökar risken för skadliga mutationer som också kan drabba , den ekonomiska återhämtningen försvåras och åratal av utveckling riskerar att raseras. Vårt bidrag till Covax spelar en viktig roll, och med våra är vi den EU-medlemsstat som efter bidragit med mest resurser i förhållande till befolkningsmängd. När det gäller våra egna doser är regeringens målsättning att vi så skyndsamt som möjligt ska vaccinera den svenska befolkningen. Det går först. Vårt nationella vaccinprogram ska inte påverkas, men vi ska så fort som möjligt bidra till vaccineringen globalt tillsammans med andra EU-länder. Vi har avtal om fler doser än vi behöver och dessa ska inte förfaras, utan omfördelas till behövande länder t.ex. genom Covax. Ju snabbare världen vaccineras, desto bättre för oss alla.
frs · H8122446 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2446 av (SD) Tortyren av politiska fångar i har frågat mig vad jag gör för att få diktaturen i att släppa politiska fångar samt upphöra med tortyr i sina fängelser. Jag har besvarat en liknande fråga och hänvisar till mitt svar på interpellation 2020/21:549 av (C) .
frs · H8122447 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2447 av (M) om Symmetriskapande åtgärder efter bröstcancer har frågat mig om jag kan överväga att verka för att det sker en omformulering till symmetriskapande kirurgi i riktlinjer för kirurgiska ingrepp vid bröstcancer. I syfte att uppnå en god, tillgänglig och jämlik vård vid bröstcancer finns olika former av kunskapsstöd i hälso- och sjukvården. Stöden tas fram av olika aktörer, så som vårdprogram i regionerna och nationella riktlinjer av som är baserade på aktuell forskning och beprövad erfarenhet. Det finns nationella riktlinjer för bröstcancervård. Riktlinjerna tas fram av genom en särskild modell med meriterade experter och ska fungera som ett stöd vid fördelning av resurser, underlag för beslut om organisation och stöd vid beslut om behandling. Regionala Cancercentrum i samverkan har tagit fram ett nationellt vårdprogram för bröstcancer som följer nationella riktlinjer. De nationella vårdprogrammen bygger på bästa medicinska kunskap och ger rekommendationer om utredning, behandling, omvårdnad, rehabilitering och uppföljning av patienter. Det är upp till som expertmyndigheten och Regionala Cancercentrum i samverkan att överväga behovet av ändrade begrepp och innehåll i vårdprogram och andra kunskapsstöd i hälso- och sjukvården.
frs · H8122448 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2448 av (M) En fast vårdkontakt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andelen svenskar som har en fast vårdkontakt. En fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet. Alla ska också ges tillgång till och kunna välja en fast läkarkontakt i primärvården. Det är verksamhetschefen som enligt hälso- och sjukvårdsförordningen är skyldig att utse den fasta vårdkontakten. har på regeringens uppdrag publicerat flera lättillgängliga vägledningar för hälso- och sjukvården om när en fast vårdkontakt ska utses, vad ska den fasta vårdkontakten ska göra och vem kan utses som fast vårdkontakt. Syftet med stöden är att underlätta för huvudmännen att upprätta lokala rutiner för funktionen fast vårdkontakt. Regeringen har också ingått en överenskommelse med kommuner och regioner (SKR) om en god och nära vård som totalt omfattar 6 . Enligt överenskommelsen ska regionerna för att få ta del av medlen, i samråd med kommunerna bl.a. utarbeta handlingsplaner för hur en allt större andel i befolkningen ska få en fast vårdkontakt och en namngiven fast läkarkontakt. Regionerna ska säkerställa att patienter får information om vem som är deras fasta vårdkontakt och deras fasta läkarkontakt.
frs · H8122449 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2449 av (SD) En välfungerande folkhälsomyndighet har frågat mig vad, mot bakgrund av statistiken avseende döds- och sjuktal i covid-19, i arbete under pandemin jag menar pekar på att myndigheten är välfungerande och hur jag motiverar att inga förändringar är påkallade. arbete med covid-19 har bedrivits utifrån myndighetens beredskapsplanering för en pandemi där målet är att minimera dödlighet och sjuklighet i hela befolkningen och att minimera övriga negativa konsekvenser för individen och samhället. För att nå dessa mål har många olika åtgärder vidtagits och kommunicerats.
frs · H8122450 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/2021:2450 av (M) om Viltförvaltningsdelegationernas inflytande har frågat landsbygdsministern när regeringen kommer att ha genomfört det som tog beslut om 2015 och 2018 i två tillkännagivanden om viltförvaltningsdelegationernas beslutanderätt och om att öka det regionala inflytandet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. tillkännagav 2015 för regeringen vad utskottet anför om att förstärka viltförvaltningsdelegationerna. utvärderade de regionala viltförvaltningsdelegationerna, bland annat genom enkäter. Alla ledamöter och berörda länsstyrelser hade möjlighet att lämna synpunkter på delegationernas arbete. har också hållit möten med de intresseorganisationer som är representerade i delegationerna. Efter utvärderingen drog regeringen slutsatsen att naturvårdens och det lokala näringslivets och turismens intressen behövde stärkas. Regeringen beslutade därför att ändra förordningen om viltförvaltningsdelegationerna så att miljö- och naturvårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och de lokala natur- och ekoturismföretagen av en ledamot. Syftet var bland annat att stärka den lokala förankringen i viltförvaltningen. I regeringens skrivelse 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbehandat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivelsen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning. Utskottet ansåg att det bör göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt och om möjligt förstärka deras befogenheter. tillkännagav 2018 också för regeringen det som utskottet anför om behovet av att utvärdera viltförvaltningsdelegationernas arbete i syfte att säkerställa det regionala inflytandet. Beredningen av tillkännagivandena fortsätter därför inom .
frs · H8122454 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2454 av (SD) Kommuner som utförare av arbetsmarknadstjänster har frågat mig om jag anser att man bör gå vidare med förslaget om att låta kommunerna vara leverantörer till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Reformen innebär att statens nuvarande uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken ligger fast, men utförandet ändras. Arbetsförmedlingen kommer fortsatt ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men utförandet förändras för delar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Matchande och rustande insatser ska i huvudsak utföras av fristående aktörer. Kommuner är viktiga aktörer på det arbetsmarknadspolitiska området och deras insatser ska tas tillvara. Arbetsmarknadspolitiken är fortsatt statlig och nationellt sammanhållen och det är Arbetsförmedlingen som är den ansvariga myndigheten. Regeringen tillsatte däremot en utredning för att utreda de juridiska förutsättningarna för kommuner att medverka i utförandet av den statliga arbetsmarknadspolitiken. En av utredningens bedömningar är att det inte finns några rättsliga hinder mot att kommuner agerar leverantörer åt Arbetsförmedlingen, varken genom deltagande i upphandling eller valfrihetssystem eller genom överenskommelser utanför upphandlingsregelverket. För att förbättra förutsättningarna för kommunernas medverkan föreslår utredningen bl.a. förtydliganden av kommunernas befogenheter på arbetsmarknadsområdet och förslag som ska stärka förutsättningarna för konkurrens på lika villkor mellan kommuner och andra fristående aktörer. Utredningens betänkande har remitterats och bereds nu inom . Regeringen kommer att återkomma om hur utredningens förslag fortsatt hanteras. Avslutningsvis vill jag poängtera att oavsett var vi landar i hanteringen av dessa förslag så är regeringen tydlig med att arbetsmarknadspolitiken ska fungera i hela landet, och att Arbetsförmedlingen ska säkerställa samverkan med kommunerna på såväl strategisk som operativ nivå.
frs · H8122455 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2455 av (M) Långa väntetider i vården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenskarnas väntetider till vården ska bli betydligt kortare och närma sig väntetider i de övriga tio tillfrågade länderna. Ur ett internationellt perspektiv kännetecknas svensk hälso- och sjukvård av hög kvalitet, vilket bl.a. speglas i goda medicinska resultat. Det ska vi fortsätta att utveckla. Svensk hälso- och sjukvård behöver dock förbättras vad gäller väntetider. Att förbättra tillgängligheten och korta väntetiderna är en högt prioriterad fråga för regeringen. –2021 har regeringen avsatt specifikt för detta ändamål. Regeringen har också tagit initiativ till att ta ett nationellt grepp om tillgängligheten i vården genom att tillsätta första delegation för ökad tillgänglighet som ska verka för kortare väntetider i vården. För att stärka tillgången till personal med rätt kompetens avsätter regeringen 2021 och finns ett nationellt vårdkompetensråd inrättat av regeringen. Regeringen stärker också primärvården genom en primärvårdsreform. Av förklarliga skäl har väntetider påverkats till följd av att vårdinsatser har behövt skjutas upp på grund av utbrottet av covid-19. För att stödja regionerna i att hantera den uppskjutna vården och covid-19-relaterad vård har regeringen avsatt . I en ändringsbudget föreslår regeringen ytterligare , vilket innebär att totalt avsätts för ändamålet. När hälso- och sjukvården återupptar den ordinarie verksamheten igen är det viktigt att fokus är att patienter får vård i rimlig tid. Regeringen kommer fortsätta att arbeta för detta.
frs · H8122456 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2456 av (M) Osteoporosvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska lidandet och förbättra osteoporosvården. Det är viktigt att det finns en välfungerande vård för personer med osteoporos. Regionerna ansvarar för detta. Som ett stöd i det arbetet har tagit fram nationella riktlinjer gällande osteoporos som publicerades . Dessa kompletteras av det nationella kunskapsstödet personcentrerat och sammanhållet vårdförlopp för osteoporos. För detta och andra sådana vårdförlopp avsätter regeringen särskilda medel i budgeten. Syftet är att minimera onödiga väntetider, förbättra patienternas livskvalitet och nöjdhet samt att förbättra och göra vården mer jämlik och jämställd. presenterade en ny rekommendation för läkemedelsbehandling vid osteoporos för att förhindra benskörhetsfrakturer. Sammanfattningsvis pågår flera initiativ för att åstadkomma en god vård och behandling för osteoporos. Jag förväntar mig att dessa kommer till uttryck i hälso- och sjukvården i hela landet.
frs · H8122457 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2457 av (M) Rapporten från har frågat mig vilka beslut som regeringen kommer fatta för att på nytt inte ska missa klimatmålen och säkerställa att vi uppnår etappmålen till 2030 och 2040. Det krävs ett konstruktivt och hållbart miljö- och klimatarbete och mer verkningsfull klimatpolitik för att vi ska nå utsläppsmålen vi enats om på global, europeisk och nationell nivå. Utsläppen av växthusgaser i minskar men ännu inte i den takt som krävs för att nå klimatmålen. Regeringens insatser ger dock resultat. bedömer att etappmålet för minskad klimatpåverkan till 2020 kan ha uppnåtts med enbart nationella åtgärder. Enligt preliminär statistik har utsläppsminskningarna uppstått delvis till följd av coronapandemin men även genom utsläppsminskningar oberoende av pandemin inom bl.a. el- och värmesektorn. Enligt prognoser har utsläppsgapet för att nå klimatmål till 2030, 2040 och 2045 minskat avsevärt jämfört med prognos 2017 tack vare regeringens beslutade och aviserade åtgärder. Regeringen har tagit ett helhetsgrepp och infört ambitiösa styrmedel för att minska utsläppen på en rad områden, inte minst inom industri- och transportsektorn som står för en stor del av utsläppen. kommer regeringen fortsätta genomförandet av den klimatpolitiska handlingsplanen och avser att presentera nya åtgärder, genom bl.a. en elektrifieringsstrategi och en bioekonomistrategi, samt fortsatt prioritera arbetet med att effektivisera prövningsprocesser för att underlätta klimatinvesteringar. Regeringen kommer också fortsatt verka för en kraftfull grön återhämtningspolitik i bl.a. höstens budgetproposition. har regeringen genom olika uppdrag till myndigheter börjat förbereda arbetet med nästa klimatpolitiska handlingsplan som enligt klimatlagen ska lämnas till året efter nästa ordinarie val. Oavsett vilken regering som då finns på plats så måste den för att uppfylla klimatlagen presentera en handlingsplan som utgår från de klimatmål som har fastställt. Det är som skriver nödvändigt enligt att öka takten i arbetet och jag hoppas att alla partier inför nästa val är tydliga med vilka åtgärder som de avser att genomföra i nästa klimatpolitiska handlingsplan för att klara klimatmålen.
frs · H8122458 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2432 av (S) Politiska initiativ för fred och folkrätt i samt fråga 2020/21:2458 av (SD) Situationen i Tigray har frågat mig vilka förutsättningarna är för att FN och andra relevanta internationella institutioner ska initiera utvecklingen mot fred och demokratiskt samförstånd i , och hur kan bidra till att sådant stöd ges högre prioritet och för att snara åtgärder vidtas för att definitivt stoppa krigshandlingarna och säkerställa tillbakadragandet av de militära trupperna. har frågat mig vad jag gör för att bidra till att stoppa våldet och censuren i och omkring Tigray, och om vi kan förväntas oss att jag verkar för en oberoende internationell observation av händelseutvecklingen i området. Jag besvarar frågorna samlat. Jag delar och oro för den allvarliga situationen i Tigray och , vilket jag bl.a. redogjort för i mina svar på (V) interpellation (2020/21:146) samt på Boriana Åbergs (M) fråga (2020/21:1493) . Låt mig därtill tillägga att har sagt att de ska agera för att de omfattande rapporterna om allvarliga övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna utreds och att ansvar utkrävs. Vi kommer nära att följa utvecklingen och agera till stöd för att dessa och andra åtaganden efterlevs och bidrar till en lösning på konflikten.
frs · H8122459 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2459 av (SD) Diplomaters rätt till covidtester har frågat mig varför inte ambassadörer eller andra diplomater inkluderas i den allmänna testningen, och om det går att förvänta sig att jag vidtar åtgärder för att även dessa ska inkluderas framöver. rekommenderar att alla vuxna med symtom på covid-19 testar sig för att se om de har sjukdomen. Alla som vistas i kan testa sig för pågående covid-19-infektion. Regeringen har tecknat, och förlängt, en överenskommelse om ökad nationell testning för covid-19 med Kommuner och Regioner (SKR). Av denna framgår att regioner fortsatt ska kunna erbjuda avgiftsfri PCR-testning till personer som enligt någon form av medicinsk bedömning har symtom på covid-19.
frs · H8122460 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2460 av (M) Regionala flygplatsers överlevnad har frågat mig om jag avser att ge ytterligare stöd till de regionala flygplatserna med anledning av pandemin. Spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har inneburit kraftigt reducerad flygtrafik. Detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. Efter regeringens förslag har för tillfört till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav är ett permanent tillskott. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. Det står kommuner och regioner fritt att disponera dessa medel och de kan bl.a. användas till deras flygplatser. Eventuella ställningstaganden om driftstöd till regionala flygplatser hanteras, precis som övriga anslagsfrågor, inom ramen för budgetprocessen. Jag bevakar utvecklingen noga och har en löpande dialog med berörda myndigheter, regioner och kommuner samt övriga aktörer.
frs · H8122462 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2462 av (SD) Tillgången till läromedel har frågat mig om jag anser att det är ett problem att svenska elever inte får läromedel i den utsträckning som lärarna önskar, och vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta. Jag anser att det finns brister när det gäller läromedel och tillgång till läromedel i svensk skola. Det kan vara avgörande för undervisningens kvalitet och för elevernas möjlighet att nå kunskapskraven att det finns tillgång till läromedel som håller hög kvalitet, är anpassade efter undervisningen och till elevers olika behov och förutsättningar. De centrala aktörerna, dvs. staten, läromedelsföretagen, forskarna och professionen, kan behöva samarbeta för att skapa förutsättningar för att sådana läromedel ska finnas tillgängliga. Tillgång till läromedel av jämn och hög kvalitet är viktig både för lärare och elever, inte minst mot bakgrund av den utmaning som råder när det gäller lärarförsörjningen och det faktum att många elever får sin undervisning av obehöriga lärare. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera hur val av läromedel görs samt föreslå hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel (dir. 2019:91). Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer efter utredningen har redovisat sitt uppdrag, och efter beredning av utredningens förslag, ta ställning till vilka åtgärder som regeringen eventuellt vidtar när det gäller läromedel i svensk skola.
frs · H8122463 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2463 av (M) Behovet av en ny äganderättsutredning har frågat mig om jag avser att omgående tillsätta en ny utredning som har till uppgift att återkomma med förslag som verkligen stärker äganderätten till skog i . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som fick uppdraget att undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande – Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) till miljö- och klimatministern . Då förslag bereds i och betänkandet är ute på remiss till avser jag inte föregå denna process.
frs · H8122464 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2464 av (M) Skogsvårdslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av att de tidigare nyckelbiotopsinventeringarna, enligt , har genomförts på ett sätt som inte är förenligt med skogsvårdslagen (1979:429). Regeringen har remitterat utredningens betänkande (SOU 2020:73) med svarstid . Därefter kommer förslagen och bedömningarna i betänkandet att beredas inom .
frs · H8122465 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2465 av (SD) Arbetsmiljön på under pandemin har frågat arbetsmarknadsministern om regeringen har för avsikt att kartlägga de tydliga arbetsmiljöproblemen inom de statliga bolagen till följd av coronapandemin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har höga förväntningar på de statligt ägda bolagen och vill att de ska agera föredömligt inom arbetet med hållbart företagande. Det inkluderar självfallet en sund och säker arbetsmiljö, samt goda och anständiga arbetsvillkor (Statens ägarpolicy). Regeringen ser i ett viktigt och väl fungerande verktyg för att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och som inte kan få arbete eller stöd genom andra insatser, ska kunna ges möjlighet till jobb. Regeringen anser att det är viktigt att såväl som övriga bolag med statligt ägande har en god arbetsmiljö. har av regeringen tillförts ytterligare resurser, vilket bl.a. resulterat i ökat antal första linjens chefer och att man kunnat satsa mer på kvalitetshöjande åtgärder i organisationen. Som ägare följer vi bolagens arbete bl.a. genom hållbarhetsanalyser samt regelbundna och strukturerade ägardialoger. Inom ramen för den pågående dialogen med bolagen diskuterar vi hälsa och säkerhet inklusive bolagens arbete för att förebygga arbetsplatsolyckor. Den ägardialogen och uppföljningen kommer att fortsätta. Bolagen med statligt ägande ska självfallet följa gällande lagar och regler liksom statens ägarpolicy. I det fall avvikelser sker ska de identifieras och åtgärdas.
frs · H8122466 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2466 av (M) Transportbidraget har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de problem som framkommit i – bristande underlag och oklar måluppfyllelse. Syftet med transportbidraget är att kompensera företag i , , och för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor samt stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. har två specifika pågående uppdrag kopplat till transportbidraget. I det första uppdraget ska analysera möjligheterna att utforma transportbidraget så att hänsyn tas till klimataspekter, i syfte att bidra till klimatmål. Syftet med transportbidraget ska bibehållas. Konsekvenserna för företagen av en eventuell förändring av stödet ska belysas. I det andra uppdraget ska analysera merkostnaderna generellt för transport av varor för företag i stödområdet för transportbidraget. Regeringen kommer i en skrivelse att utveckla sin bedömning av rapportens slutsatser och rekommendationer samt redovisa vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten, i det fall det bedöms finnas behov.
frs · H8122467 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2467 av (M) Uppsägning av skatteavtalet mellan och har frågat mig om jag kan precisera exakt vilka påstötningar och uppmaningar som har utövats från min och sida, mot vem eller vilka har dessa riktats och hur är dessa dokumenterade. Frågan om ratificering av det ändringsprotokoll som undertecknandes har lyfts på samtliga politiska nivåer, inklusive premiärministernivå. De politiska kontakterna har skett vid ett stort antal tillfällen i form av bilaterala möten, telefonsamtal och skriftligen. Genom dessa kontakter har det stått klart för att avtalet skulle komma att sägas upp om protokollet inte ratificeras inom rimlig tid. Den portugisiska regeringen har även uppdaterats om tidsplanen för arbete med propositionen om uppsägning, där de informerades om att propositionen inte skulle behöva läggas fram om ratificerade ändringsprotokollet innan regeringsbeslut måste fattas. De har även fått information om att den har för avsikt att dra tillbaka propositionen för det fall ratificerar protokollet innan röstar i frågan. Regeringen har noterat att propositionen är uppsatt för beslut i kammaren och även detta är information som framförts till den portugisiska regeringen. Jag är den första att beklaga att inte har levt upp till sina åtaganden och ratificerat protokollet.