ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122082 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1987 av (SD) Andelen invandrare bland dömda våldtäktsmän och 2020/21:2082 av (M) Åtgärder för att bekämpa våldtäkter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att en studie visar att första och andra generationens invandrare är i majoritet bland dömda våldtäktsmän. har vidare frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder som kan få effekt bland första och andra generationens invandrare för att på ett så tidigt stadium som möjligt förbygga sexualbrott. Det viktiga för mig är att se till att bekämpa brotten och ha verkningsfulla straff mot dem som begår dem, oavsett om personen är född i eller i något annat land. Regeringen har därför reformerat sexualbrottslagstiftningen och har den strängaste lagstiftningen vi någonsin haft. Brottsförebyggande rådets uppföljning visar att lagändringen fått effekt i form av att antalet fällande domar ökat redan året efter det att lagändringarna trädde ikraft jämfört med året innan. Men det behövs ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över straffskalorna för sexualbrotten och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar. När någon som inte är svensk medborgare gör sig skyldig till allvarlig eller upprepad brottslighet i måste det finnas förutsättningar att besluta om utvisning. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott. Utredaren ska lämna förslag på hur man kan åstadkomma en skärpt reglering som innebär att det finns förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott och effektivisera verkställigheten av sådana utvisningsbeslut (Dir. 2020:44). Uppdraget ska redovisas . För att förebygga sexualbrott och öka anmälningsbenägenheten måste också kunskapen om rätten till sexuell integritet och självbestämmande spridas till både män och kvinnor, pojkar och flickor. Mäns och pojkars ansvar måste tydliggöras och alla utsatta måste känna till sina rättigheter och våga anmäla. I samband med att den nya sexualbrottslagstiftningen infördes gav regeringen därför i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet riktade till i huvudsak ungdomar men även till de vuxna som möter ungdomar i vardagen. Uppdraget ska redovisas . Vi ska fortsätta att bekämpa brotten och dess orsaker och de som begår brott ska ställas till svars för sina handlingar.
frs · H8122083 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2083 av (M) Ett konstmuseum i och har frågat mig om jag avser att göra någonting för att säkerställa att företrädare för statliga myndigheter inte uttalar sig och tar tydlig ställning i politiskt känsliga frågor innan demokratiska beslut är fattade. refererar i sin fråga till en intervju som gjort med en förvaltare vid . Det följer av den grundlagsstadgade objektivitetsprincipen att en myndighet i sin verksamhet ska vara saklig och opartisk. En anställd har ett ansvar att företräda sin myndighet på ett sätt som inte strider mot denna princip. En öppen diskussion i skilda frågor utgör en omistlig del av vårt demokratiska samhälle. Av våra grundlagar följer att offentliganställda har en långtgående rätt till yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Offentliganställda har också meddelarfrihet, dvs. en rätt att fritt meddela uppgifter i vilket ämne som helst till tidningsredaktioner och annan massmedia. Det finns tillsynsmyndigheter som ombudsmän () som särskilt ser till att myndigheterna följer objektivitetsprincipen men också att det allmänna inte gör intrång i enskildas grundläggande fri- och rättigheter. Som statsråd är det viktigt att jag, i egenskap av företrädare för det allmänna, respekterar enskildas grundläggande fri- och rättigheter. Det aktuella fallet ger mig därför inte skäl att vidta några särskilda åtgärder.
frs · H8122084 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2084 av (SD) Relationerna till har frågat mig om jag avser att vidta några konkreta åtgärder för att förbättra relation till , och hur ser de i så fall ut. Jag har vid tidigare tillfällen svarat på liknande frågor och hänvisar därför till det senaste i raden av dessa: 2019/20:1063.
frs · H8122085 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2085 av i (SD) Statsbidrag till uttalat kommunistiska organisationer i har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att förhindra att statsbidrag delas ut till vänsterextrema organisationer som anser sig själva vara kommunistiska och revolutionära. Låt mig börja med att slå fast att det för mig och för regeringen är en självklarhet att offentliga bidragsmedel endast ska gå till organisationer och verksamheter som agerar i förenlighet med samhällets grundläggande demokratiska värderingar, så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. De statliga bidrag som fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) till barn- och ungdomsorganisationer regleras genom Förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. För statsbidraget gäller villkoret att bidraget endast får lämnas till organisationer som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer. Jag känner mig trygg i att MUCF fördelar bidraget efter en prövning mot det aktuella regelverket. vill jag nämna att ett arbete pågår för att säkerställa att den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer utgår ifrån demokratiska värderingar. 2018 tillsatte regeringen en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas (dir 2018:19). Det betänkande som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer (SOU 2019:35). Under beredningen av betänkandet har behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir 2020:113). Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren också fått i uppdrag att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning (dir 2020:117). Uppdraget som rör personuppgiftshantering ska redovisas och slutredovisning ska ske . Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen.
frs · H8122086 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2086 av (KD) Optikers möjlighet att korta vårdköerna har frågat mig om jag har för avsikt att förändra regelverket så att det i linje med den medicintekniska och optikernas kompetensutveckling ger optiker möjlighet att avlasta ögonsjukvården och korta vårdköerna. Det är viktigt att hälso- och sjukvård i kan bedrivas effektivt och att hälso- och sjukvårdspersonalens kompetens verkligen tas tillvara. En reglering av vem som får utföra olika arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården är dock en förutsättning för att hälso- och sjukvården ska kunna hålla hög kvalitet. Bestämmelser om legitimerade optikers arbetsuppgifter finns i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1995:4) om legitimerade optikers arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården. (SOU 2010:65) bedömde att det inte fanns anledning att ändra på legitimerade optikers arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården bortsett från användandet av läkemedel i form av diagnostiska droppar, som används vid vissa ögonundersökningar. Precis som frågeställaren skriver har beslutat om föreskrifter som innebär att legitimerade optiker i vissa fall kan ansöka om att få använda just diagnostiska droppar. I egenskap av expertmyndighet är det som har att överväga om det finns behov av att ytterligare ändra i föreskrifterna. Det är självklart viktigt att myndigheten i det arbetet noggrant följer kunskapsläget.
frs · H8122087 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2087 av (SD) Attacken i har frågat mig på vilket sätt jag kommer att ta ansvar för det som inträffade i . Våldsdådet i avbröts av poliser på platsen och förundersökning pågår. Jag tänker inte spekulera i bakgrund och motiv men självklart så är det så att de brottsbekämpande myndigheterna måste göra allt för att våldsdåd av den här karaktären inte inträffar. Arbetet mot kriminaliteten är högt prioriterat av regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i. Att bygga ut är en av regeringens viktigaste uppgifter för ett tryggare . Därför har vi kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny, snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. har fler poliser och polisanställda än . På det straffrättsliga området bedriver regeringen ett mycket aktivt arbete. På regeringens initiativ har minimistraffen skärpts för bland annat grov våldtäkt, grovt rån, grov misshandel, synnerligen grov misshandel och grovt olaga hot. Även straffet för mord har skärpts. Med regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten har vi tagit ett brett grepp mot kriminella nätverk men också mot annan brottslighet i samhället. Det handlar om bättre verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, skärpta straff och ett utvecklat brottsförebyggande arbete. Programmet omfattar bland annat frågan om skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet, ett lagstadgat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande och en långsiktig satsning på skolor och socialtjänst i socialt utsatta områden. Vidare beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska göra en bred översyn av lagstiftningen om utvisning på grund av brott och lämna förslag på en skärpt reglering som ger förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott. Frågor som utredaren särskilt ska uppmärksamma är bland annat straffvärdegränsen för när utvisning kan komma i fråga och hur vistelsetiden i och anknytningen till ska bedömas samt om det bör införas en möjlighet för åklagaren att återkomma med yrkande om en ny påföljd när utvisningen har beaktats i domen men utvisningsbeslutet inte har kunnat verkställas. Utredaren ska också utreda en skärpt reglering när det gäller utvisning vid hedersrelaterad brottslighet och hatbrott. I utredarens uppdrag ingår även att föreslå åtgärder som, med bibehållen rättssäkerhet, kan effektivisera verkställigheten av beslut om utvisning på grund av brott. Utredaren ska presentera sina förslag .
frs · H8122088 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2088 av (C) Utredningen om informationsplikten och fråga 2093 av (M) Informationsplikten för hivpositiva har frågat mig när utredningen om informationsplikten för personer som lever med hiv ska påbörjas. Därtill har frågat mig när jag och regeringen avser att hörsamma uppmaning och göra en översyn av det förlegade kravet på informationsplikt för hivpositiva. Läget när det gäller hivinfektion i visar på ett fortsatt behov av insatser både för smittade personer och för grupper med högre risk för att smittas. Regeringen uppdaterade därför den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar . Vidare gav regeringen i uppdrag att följa upp tillämpningen av myndighetens kunskapsunderlag om smittsamhet vid behandlad hivinfektion, vilket inkluderade hur underlaget påverkat vilka förhållningsregler som avlämnas av behandlande läkare. Det är mycket glädjande att behandlingen är så effektiv att det vid en välbehandlad hiv inte finns någon risk för överföring av infektionen vid sexuella kontakter. Enligt smittskyddslagen är det alltid den behandlande läkaren som gör den medicinska bedömningen och anpassar förhållningsreglerna utifrån till exempel smittorisk. Behandlande läkare ska informera sina patienter om möjligheten att få förhållningsreglerna omprövade. Regeringen avser att återkomma gällande tillkännagivande.
frs · H8122089 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2016 av (SD) Techjättarna, fråga 2020/21:2022 av (SD) Mötet med techjättarna och fråga 2020/21:2089 av (SD) Möte med techjättarna har frågat mig om jag avser att bjuda in den politiska oppositionen till mötet med techjättarna, samt om jag vid detta möte även avser att ta upp frågan om techjättars censur av lagligt politiskt innehåll i , som publiceras i enlighet med svensk yttrandefrihet. har vidare frågat mig om jag ser någon motsättning mellan å ena sidan demokrati, yttrandefrihet och fri åsiktsbildning och å andra sidan vital informationsinfrastruktur som sköts av privata företag som reglerar yttrandefrihetens gränser autonomt från svensk lag. Jag besvarar frågorna samlat. Som jag nämnde i utrikesdeklarationen i avser detta en inbjudan från regeringen till dialog med plattformsföretagen om demokrati på internet. Jag kommer stå värd tillsammans med statsråden och . Vi förstår att det finns ett stort intresse för frågorna och hoppas att alla som är intresserade ska kunna lyssna in på samtalet. Dialogen är tänkt att fokusera på hur vi tillsammans med företagen och civilsamhället kan stärka demokratin och värna mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefriheten, på internet. I övrigt vill jag hänvisa till mitt svar på fråga 2020/21:1732.
frs · H8122090 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2090 av (SD) återrapportering av regeringsuppdrag att utreda behov av en nationell stödlinje har frågat mig om jag avser att verka för att ska upprätta en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa möjligt. fick i uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående. lämnade sin rapport . I rapporten konstaterar att det finns ett behov av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt till anhöriga och närstående. I rapporten betonade myndigheten vikten av att stödlinjen ska fungera som en smidig övergång till hälso- och sjukvården samt att den nationella stödlinjen ska fungera som en plattform för erfarenhetsutbyte för civilsamhällesorganisationerna. För att säkerställa att den nationella stödlinjen blir utformad på bästa sätt ser regeringen behov av ytterligare specificering av hur den nationella stödlinjen ska utformas. Kopplat till stödlinjens framtida utformning ser regeringen även behov av en mer specificerad kostnadsberäkning för att därefter att ta ställning till införandet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående till dessa.
frs · H8122091 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2091 av (M) Problem med framtidsfullmakter har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta innan är presenterad för att hjälpa anhöriga som inte får sina framtidsfullmakter godkända av bankerna. Många människor drabbas förr eller senare av sjukdom eller nedsatt hälsotillstånd som medför svårigheter att ta hand om sig själv och sin ekonomi. Genom en framtidsfullmakt kan enskilda på egen hand utse någon som får rätt att t.ex. sköta deras ekonomiska angelägenheter om de senare i livet inte själva kan det. En framtidsfullmakt ger ökat självbestämmande och bättre möjligheter att planera framtiden och behålla kontrollen över frågor som är av stor betydelse för människor. Lagen om framtidsfullmakter trädde ikraft . I lagen regleras de formkrav som ställs på en framtidsfullmakt för att den ska vara giltig och där framgår också att det är fullmaktshavaren som på eget ansvar avgör om fullmakten har trätt i kraft. Lagen är fortfarande relativt ny och det är oundvikligt att det inledningsvis kan uppstå vissa praktiska utmaningar. För att en fullmaktshavare ska kunna utföra sitt uppdrag och hjälpa den enskilde är kontakter med banker, men även med myndigheter och andra aktörer, ofta nödvändiga. Det är i princip upp till dessa att ta ställning till om de vill godta en framtidsfullmakt. Jag utgår från att de i detta ställningstagande beaktar den enskildes intressen och den behörighet som lagen ger fullmaktshavaren. Att människor som behöver hjälp känner sig trygga med att de också får det är en viktig fråga för mig och regeringen. ser just nu över systemet med ställföreträdarskap och ska bl.a. överväga om framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Jag har inte för avsikt att föregå utredningen utan ser fram emot att ta del av dess förslag när uppdraget redovisas senare i vår.
frs · H8122092 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2092 av (M) Smuggelhundar har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta mot hundsmugglingen. Det är straffbelagt att sälja och köpa smuggelhundar och hundar som förs in i för att säljas ska bland annat vara id-märkta, ha ett EU-pass och en giltig vaccination mot rabies. Djuren ska även besiktigas av en veterinär före avresan till . Trots det förekommer smuggling och illegal införsel av hundar. Det beror framför allt på att det finns en högre efterfrågan på vissa hundar än vad den legala marknaden kan möta. Utan köpare finns det ingen lönsamhet och inga incitament för illegal handel med hundar. Mot den bakgrunden är det viktigt att alla som är intresserade av att köpa en hund har en tillräcklig kunskap för att undvika att köpa smuggelhundar och hundar som är illegalt införda. , och arbetar tillsammans och kontinuerligt för att sprida information och kunskap om risker och metoder som de oseriösa aktörerna använder sig av och om vad man ska tänka på i samband med att man köper en hund. Myndigheterna håller vidare kontakt med kollegor i andra medlemsstater inom EU för att upptäcka och förhindra illegal handel med hundar. De följer också upp och vidtar åtgärder när illegalt införda djur upptäcks. Om veterinärer upptäcker djurskyddsproblem ska de underrätta , som har till uppgift att kontrollera efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen. Veterinärer ska även anmäla fall där man misstänker att ett djur är smittat med någon allmänfarlig djursjukdom som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människor. Det finns tydliga krav på hur hundar får behandlas, vad som krävs för att få föra in djur i , stränga straff kopplade till smuggling och inte minst tydlig och lättillgänglig information till alla som är intresserade av att köpa hundar. är det framför allt viktigt att alla berörda uthålligt jobbar vidare med kunskaps- och informationsspridning och att effektivisera sin samverkan.
frs · H8122093 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2088 av (C) Utredningen om informationsplikten och fråga 2093 av (M) Informationsplikten för hivpositiva har frågat mig när utredningen om informationsplikten för personer som lever med hiv ska påbörjas. Därtill har frågat mig när jag och regeringen avser att hörsamma uppmaning och göra en översyn av det förlegade kravet på informationsplikt för hivpositiva. Läget när det gäller hivinfektion i visar på ett fortsatt behov av insatser både för smittade personer och för grupper med högre risk för att smittas. Regeringen uppdaterade därför den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar . Vidare gav regeringen i uppdrag att följa upp tillämpningen av myndighetens kunskapsunderlag om smittsamhet vid behandlad hivinfektion, vilket inkluderade hur underlaget påverkat vilka förhållningsregler som avlämnas av behandlande läkare. Det är mycket glädjande att behandlingen är så effektiv att det vid en välbehandlad hiv inte finns någon risk för överföring av infektionen vid sexuella kontakter. Enligt smittskyddslagen är det alltid den behandlande läkaren som gör den medicinska bedömningen och anpassar förhållningsreglerna utifrån till exempel smittorisk. Behandlande läkare ska informera sina patienter om möjligheten att få förhållningsreglerna omprövade. Regeringen avser att återkomma gällande tillkännagivande.
frs · H8122094 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2094 av (M) Anläggningar för nykterhetskontroll har frågat mig om jag tar initiativ för fler alkobommar i hamnar, och om jag i så fall avser att vidta åtgärder för att säkerställa att kommande alkobommar placeras så att de i större utsträckning når ut även till den utländska trafiken. Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och har haft regeringens uppdrag att etablera anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. Inom ramen för uppdraget har två typer av kontrollanläggningar utvecklats, en som innebär att hamnen ifråga genomför kontroller av den tillståndsgivna trafik som ska in på hamnens område och en som bygger på att en myndighet genomför nykterhetskontroller på trafikanter som kommer med färjan. Anläggningen i i hamn är ett exempel på en anläggning för egenkontroll av tillståndsgiven trafik. Upplägget är fördelaktigt eftersom det möjliggör kontroller utan att polisen måste vara på plats och kan tjäna som en förebild för andra hamnar. Parallellt med detta har utveckling pågått för att etablera anläggningar för myndighetskontroll vid färjetrafik. togs en anläggning för myndighetskontroll i drift i hamn. Coronapandemin har på flera sätt kraftigt försvårat arbetet med att etablera anläggningar och påbörja kontroller . En stor del av och hamnarnas diskussioner om utveckling och planering av anläggningar för nykterhetskontroller har pausats under pandemin. Så snart smittläget tillåter förväntar jag mig att den nykterhetskontroll vid svenska hamnar som är etablerad kan fortsätta och utvecklas, och att arbetet givetvis bedrivs så att den även träffar den utländska trafiken.
frs · H8122095 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2095 av (M) har frågat mig hur jag avser att agera i EU-kretsen för en tydligare europeisk och transatlantisk reaktion avseende det nu ytterligare försämrade läget för demokratiska krafter. Som jag har framhållit i tidigare svar till fäster regeringen stor uppmärksamhet vid situationen i . Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande. En nära dialog med likasinnade är också av stor vikt. För närmare redogörelse för regeringens hållning och de åtgärder som regeringen och EU vidtagit med anledning av utvecklingen i hänvisas till mitt svar på fråga 2020/21:1832, Stöd för demokratirörelsen i , samt mitt svar på fråga 2020/21:2036, förändringar av valsystemet i .
frs · H8122096 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2096 av (KD) har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att mildra de negativa effekter som nuvarande gränsbevakning får för möjligheterna att arbetspendla mellan och . Jag har redogjort för mitt arbete för att underlätta gränspendling till våra nordiska grannländer i mitt svar på fråga 2020/21:2059, i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1846 av , fråga 2020/21:1873 av och fråga 2020/21:1839 av samt i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1645 av och fråga 2020/21:1649 av . I tillägg till mina tidigare svar kan jag konstatera följande. Regeringen fäster vikt vid att arbetspendlingen, särskilt i gränsregionerna, ska kunna upprätthållas med så få hinder som möjligt, trots de restriktioner som införts på grund av pandemin. Vi verkar för att värna om vår integrerade region och främja tilltron till det nordiska samarbetet. I takt med att nya gränshinder uppstått, har vi i nära kontakt med arbetat tillsammans för att lösa dessa och vi kommer fortsätta verka för att lösa ut de som uppstår. Det ska också påpekas att regeringen redan har löst ut ett trettiotal gränshinder i gränsregionerna, som ett resultat av regeringens aktiva arbete, fler återstår dock att lösa och regeringen kommer att fortsätta det arbetet. I våra gränsregioner finns en oro och frustration över den situation som uppstått på grund av inreserestriktioner och karantänsbestämmelser. Att den mellanmänskliga tilliten försämrats på vissa håll, ser vi med oro på och verkar för att motverka. har som uppgift att upprätthålla de svenska inreserestriktioner som finns och jag har förtroende för att de utför den uppgiften på ett korrekt sätt. Regeringen kan inte kommentera tillämpning av förordningen om inreseförbud i enskilda fall.