ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112658 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2658 Åtgärder för att rädda svenska företag undan konkurs av (M) till Näringsminister (S) har under varit under en press som inte liknar mycket annat vi ställts inför på grund av pandemin. I har vi fattat en mängd beslut i syfte att mildra, stötta och hjälpa. Syftet är så långt gott men tyvärr når vi inte fram med åtgärderna där de behövs som bäst. Jag kontaktas av företagare som sliter sitt hår när stödet vi fattat beslut om ska finnas inte når fram. senast en framstående fotograf som helt blivit utan kunder då ingen vågar sig ut – än mindre i närkontakt såsom i en fotostudio. Hon beskriver hur man hamnar i kläm mellan systemen. Å ena sidan ska man ansöka, vilket är en vetenskap i sig, och så adderar vi att myndighetspersoner man ber om hjälp ger olika svar. Resultatet blir att företagaren hamnar hos förvaltningsrätten för avgörande om rätt till ersättning då varit osäkra över vilken jämförelsemånad som ska användas vid beräkning. Det sätter sedan totalt stopp i processen. Allt avstannar, senare ansökningar hanteras inte och förvaltningsrättens svar är tydligt: de är överhopade med ärenden och har så lång handläggningstid att de inte själva ser slutet i tunneln. Eller ordagrant: ”Det sköljer in ärenden och vi är inte så många som jobbar så det här kommer nog ta tid.” Företagaren med anställda står därmed helt utan ersättning. Reserverna är för länge sedan uttömda, huset belånas till skorstenen och paniken hörs i rösten. Detta i ett land som fattat beslut om att stödet ska finnas. Vi har varit eniga om att företagare inte ska behöva säga upp personal som har fullt jobb så fort pandemin släppt oss ur sina klor, och familjer ska veta att de kan sätta fram mat på bordet till barnen även . Tyvärr har systemet havererat och hotar företagaren som väntar på sin handläggningstur med konkurs. Situationen är akut! Lösningarna kan vara många. ”Nödstöd” betalas ut som sedan återkrävs om beslutsunderlaget visar sig vara felaktigt, snabbhandläggning av ärenden som liknar varandra, prioritera mänskliga resurser till handläggning av dessa ärenden eller rent av utgå från att människor och företagare gör rätt och inkommer med korrekta uppgifter och hantera därmed ansökningarna därefter. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att företagare går i konkurs?
fr · H8112659 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2659 Vaccinpass för inresande i EU av (M) till Socialminister (S) I takt med en fortskridande vaccinering världen över öppnar länder gradvis upp sina samhällen igen. I länder som kommit långt i sin vaccinering har detta synts i återöppnade restauranger och biosalonger, och i har man genomfört ett sportevenemang med en publik på nästan 80 000 personer. Detta är glädjande besked och vittnar om att livet i andra delar av världen börjar se lite mer normalt ut. rapporterade att amerikanska turister kommer att kunna resa till EU . Detta som en direkt följd av en fortskridande vaccinationskampanj i och diskussioner mellan landet och representanter i . Detta resande ska möjliggöras med vaccinpass där det framgår att aktuell amerikansk medborgare kan påvisa sin vaccination med ett EMA-godkänt vaccin. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på EU:s samtal med utifrån användandet av vaccinpass för amerikanska medborgare, och kommer att ansluta sig till EU:s linje i frågan?
fr · H8112660 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2660 Resurstilldelningen till vägunderhåll av (SD) till Infrastrukturminister (S) I sin infrastrukturproposition föreslår regeringen ett anslag på till underhåll av vägar. Det är en ökning med 33 miljarder jämfört med innevarande planperiod. Även om regeringen nu höjer anslaget till vägunderhåll är det fortfarande för litet i förhållande till behoven. Vägnätet är i dåligt skick i nära nog hela landet. Bristerna framgår tydligast i det som kallas skogslän där tung trafik förser den viktiga industrin med nödvändiga transporter. Underhållsskulden är omfattande, och det ökade anslaget till trots kommer underhållsskulden att öka . Det finns en risk för att kommer att tvingas prioritera vägarna kring storstäderna. Detta kommer att förstärka klyftan mellan stad och land. Vägtrafiken dominerar i det svenska transportsystemet men ändå avsätts inte tillräckliga resurser för att åtminstone behålla dagens standard. Även om järnvägsnätet är i behov av ökade underhållsresurser blir fördelningen mellan väg och järnväg skev eftersom vägtrafiken har den överlägset största andelen av transportarbetet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser regeringen att formulera beställningen till inför verkets prioriteringar vid resurstilldelningen till vägunderhåll för att säkerställa att inte behandlar vägnätet i glesbygd på ett ogynnsamt sätt?
fr · H8112661 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2661 Den ryska regimens agerande mot oppositionen av (SD) till Utrikesminister (S) beslutade en åklagare i att stoppa verksamheten vid oppositionspolitikern staber runt om i landet i väntan på ett domslut om Navalnyjs organisationer ska extremistklassas. Åklagaren menar att Navalnyjs organisationer ägnar sig åt att destabilisera den sociala och politiska situationen i landet. Det är uppenbart att åklagaren agerar efter den ryska regimens direktiv. ”har genom det här beslutet tagit ännu ett steg från ett auktoritärt samhälle till en totalitär stat,” säger vid stab i till Ekot. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder och på något sätt markera mot hur den ryska regimen nu agerar mot oppositionen, och i så fall, vilka åtgärder?
fr · H8112662 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2662 ambassadbyggnad i av (M) till Utrikesminister (S) relationer till är något som såväl regeringen som samtliga partier i fäster största vikt vid. Även EU har genom sina tecknade avtal med om frihandel och strategiskt partnerskap också i handling visat vilken viktig roll detta land har i det internationella samfundet. Genom allt aggressivare internationella agerande har dessutom kommit att mer och mer framstå som en viktig partner i försvaret av demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter. Även den nya amerikanska administrationen har betonat hur viktigt ett nära samarbete med är i försvaret av dessa principer. är också en marknad vars vikt har påpekats av det svenska näringslivet. Det visade sig inte minst när ett konsortium av svenska företag 1939 genom en generös gåva gjorde det möjligt för den svenska staten att köpa en attraktiv tomt i de centrala delarna av . Denna gåva ledde till att en svensk ambassad kunde invigas på denna tomt 1959. sålde halva tomten och kunde för de medel som försäljningen gav bygga den fantastiska ambassadanläggning som vi har och som invigdes . Men inte bara det, försäljningen renderade därutöver en vinst på som gick direkt in i statskassan. hyr större delen av denna byggnad av , och det nuvarande hyresavtalet gäller fram till och med . Byggnaden behöver dock renoveras, och jag har förstått att förhandlingar mellan UD och SFV om ett nytt avtal pågår. I dessa förhandlingar har det framkommit att den föreslagna hyresnivån har satts så högt att UD eventuellt inte kommer att ha förutsättningar för fortsatt förhyrning. En anledning till detta är det avkastningskrav som SFV har på sin verksamhet. I ett sådant läge verkar det som om SFV överväger att sälja fastigheten. En sådan försäljning skulle vara djupt skadlig för det svenska anseendet i . när det nuvarande kontraktet förhandlades fanns tankar på försäljning. Detta ledde till många upprörda känslor bland det svenska näringslivets representanter i . Man frågade hur det kom sig att inte hade råd med sin egen byggnad, och man undrade om den svenska staten hade glömt bort att fastigheten ursprungligen var en gåva från näringslivet. Det gick till och med så långt att den dåvarande japanske ambassadören i i en artikel i svensk dagspress undrade om tänkte nedgradera relationerna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder eller anser ministern att en försäljning kan ske utan att skada anseende i och de bilaterala svensk-japanska förbindelserna?
fr · H8112663 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2663 Bättre koordinering mellan svenska och norska trafikmyndigheter av (M) till Infrastrukturminister (S) Enligt , som redovisat två åtgärdsvalsstudier för stråket –, så utgör bristande koordinering och samarbete mellan svenska och norska trafikmyndigheter ett stort problem för vidareutvecklingen av den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och . Det finns en rad projekt som understryker detta faktum. Svenska och norska myndigheter har inte koordinerat investeringarna på och E16, som båda är gränsöverskridande vägar. Framför allt på den svenska sidan av gränsen i har båda sträckorna betydande problem beträffande kvalitet och till del även trafiksäkerhet. Men även för väg 61 som sedan övergår till väg 2 på norska sidan finns det exempel på bristande koordinering mellan trafikmyndigheterna. Det finns även exempel på bristande koordinering när det kommer till investeringar i järnvägsnätet. Den norska renoveringen av tågsträckan Lilleström och Kongsvinger som sker har försvårat tågtrafiken mellan och . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att säkra en bättre koordinering mellan trafikmyndigheterna på båda sidor av gränsen mellan och ?
fr · H8112664 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2664 E18 i infrastrukturpropositionen av (M) till Infrastrukturminister (S) Vägnätet utgör grunden för infrastruktur. av alla människor som reser gör det på hjul och på en väg. Men underhållet av vägnätet är kraftigt eftersatt, enligt . Myndigheten varnar därför för att politiken riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägnätet på samma sätt som politiken gjort på järnvägen. På vissa sträckor är underhållet av vägnätet till och med så dåligt att det skapar betydande trafikfaror. har därför av trafiksäkerhetsskäl tvingats sänka hastigheten på många sträckor. En sträcka som är hårt drabbad av trafikolyckor är E18 på den sträckan från till i . I ett antal av fallen har det handlat om frontalkollisioner i samband med möten eller omkörningar. Det saknas nämligen mötesfiler på denna del av . Detta är den enda sträckan utmed det stråket mellan och på som inte är mötesseparerad. Trafiken på har också ökat som en konsekvens av att byggt ut och förbättrat E18 från den norska till . Under pandemin har dock givetvis trafiken minskat på grund av den stängda gränsen mellan och . Det är från ett svenskt perspektiv naturligtvis utmärkt att investerar i vägnät mot den svenska . Fler trafikanter väljer också att använda E18 i trafikflödet mellan och . Men att inte har gjort samma sak från till har skapat både norsk frustration och en sämre trafiksäkerhet utmed sträckan. E18 utgör ett av många exempel där och tenderat att gå i otakt på grund av bristande koordinering på infrastrukturområdet. Enligt utgör bristande koordinering och samarbete mellan svenska och norska trafikmyndigheter ett stort problem för vidareutvecklingen av den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern och regeringen att föreslå några åtgärder i infrastrukturpropositionen som skapar förutsättningar för att förbättra trafiksäkerheten utmed från till ?
fr · H8112665 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2665 Handlingsplan gällande sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) Flera rapporter har larmat om att barn är mer utsatta under pandemin. Våld i nära relation ökar, samtalen till ökade 2019 och 2020 och anmälningarna om sexualbrott mot barn under pandemiåret har ökat katastrofalt. Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. Hjärtat går i bitar när man läser eller hör om barn som utsätts för det mest avskyvärda man kan tänka sig. Tyvärr har anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen (Bulletin ). Det krävs ett kraftfullt agerande för att stoppa utvecklingen. Det ska inte finnas minsta tvivel om var samhället står i frågor om sexuella övergrepp mot barn. Menar vi allvar med att vi ska skydda barn mot vidriga brott måste effektiva metoder, skärpta påföljder och följder efter avtjänat straff införas. Det här är en fråga som jag är förvånad över att den inte lyfts som akut. Om inte politiken agerar kraftfullt kommer många fler barn att lida i det tysta. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt, och måste mer göras från samhällets sida för att säkerställa det. Helt uppenbart är de insatser som finns inte tillräckliga med tanke på hur utvecklingen ser ut. Att små barn blir utsatta för sådana vidriga brott som sexuella övergrepp och att anmälningarna om detta ökat under pandemiåret är katastrofalt. Personal inom skolväsendet ska inte behöva känna en otrygghet i att hantera sådana här svåra extraordinära situationer. Särskilda handlingsplaner för hur man förebygger sexualbrott mot barn och hur man hanterar en situation då när man misstänker att ett barn blivit/är utsatt, är oerhört viktigt. är en vägledning för föräldrar och andra viktiga vuxna med tips och råd om hur man kan prata med barn i olika åldrar om kroppen, gränser och sexuella övergrepp. Det finns även ett skolmaterial som vänder sig till barn i ålder 7–. står bakom materialet. Det finns material; hjulet behöver inte uppfinnas en gång till. Problemet är att det skiljer sig åt gällande hur skolor arbetar med frågan. Det är nu dags att regeringen pekar med hela handen om att sexualbrott måste stoppas och förebyggas överallt! Varje förskola, skola och fritis i landet ska arbeta efter en särskild handlingsplan kring sexuella övergrepp på barn. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Tänker ministern ta initiativ till att en handlingsplan gällande sexuella övergrepp på barn ska finnas på alla skolor i landet?
fr · H8112666 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2666 Adekvat hjälp i skolan för våldsutsatta barn av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) Fem kvinnor har mördats . Det första jag tänkte på när jag nåddes av den tragiska nyheten var: Hur många barn finns med i bilden? Hur många barn bevittnade händelsen? Hur många barn försökte få liv i sin mamma? Hur många barn kommer tillbaka till skolan efter att de förlorat sin mamma genom våld i nära relation? Hur många barn har flyttat runt mellan skyddade boenden innan det värsta som kan hända hände? I dödas minst en kvinna av en man som hon har litat på, förmodligen älskat och i många fall skaffat ett barn med. förlorade 254 barn sin mamma genom mord eller dråp. 99 barn var hemma, 55 barn såg mordet. Minst sju barn fann sin mamma. För de flesta barnen var det pappa som dödade mamma (granskning). Minister lutar sig mot befintliga lagar och en departementsmemoria som har remitterats och där förslagen bereds inom . Uppdraget att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i skyddat boende gavs , och betänkandet överlämnades från utredare . ligger fortfarande frågan på regeringens bord utan att förbättrande åtgärder kommit på plats. Vad ska de våldsutsatta barnen säga om de får börja i en ny skola efter att de fått fly till ett skyddat boende med sin mamma? Eller om de kommit tillbaka till sin gamla skola efter vistelse i skyddat boende? Eller om de förlorat en av sina vårdnadshavare genom våld i nära relation? Det är mycket relevanta frågor som samhället måste hjälpa barnet att hantera och stödja barnet på rätt sätt den i svåra situation som barnet befunnit eller befinner sig i. I de fall ett barn som bor i skyddat boende och börjar i en ny temporär skola eller kommer tillbaka till den gamla skolan har barnet med sig en tuff ryggsäck som man måste ta hänsyn till. I frågorna 2020/21:1819, 2020/21:1821, 2020/21:1825 och 2020/21:1826 ställde jag flera viktiga frågor till minister om hur skyddet för de våldsutsatta barnen ska stärkas upp. Tyvärr visar regeringen i sina svar att de inte har några planer på att ta fram adekvata åtgärdsplaner för att hjälpa dessa barn. De våldsutsatta barnen ska inte behöva vänta på utredningar som ligger på någons bord eller på befintliga lagar som helt uppenbart visat sig inte ha tillräckligt skyddande effekt. Personal ska inte behöva känna en otrygghet i att hantera så här svåra extraordinära situationer. Särskilda handlingsplaner kring våldsutsatta barn måste på plats och det . Våldet väntar inte! Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att skynda på processen med att få på plats handlingsplaner för hur man kan hjälpa och stötta våldsutsatta barn och deras kamrater i skolan?
fr · H8112667 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2667 Prioritering av transportinfrastruktur av (SD) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har lämnat en proposition på bord: 2020/21:151 Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela . När man läser vad skriver i en debattartikel i tidningen [1] väcker det funderingar kring hur hållbar inriktningen är i propositionen. Regeringen vill avsätta till satsningar på transportinfrastruktur , men enligt saknas för att genomföra alla namngivna objekt i infrastrukturplanen. Om vi ser på Ostlänken, som är en del i byggandet av höghastighetsjärnvägen – en dubbelspårig järnväg för höghastighetståg mellan och – så har kostnaderna skenat i förhållande till de initiala kostnadskalkylerna. har kostnaderna ökat med 29 miljarder, från 54 miljarder till . Samma mönster kan ses i flera av de projekt som har planerat och upphandlat. Det finns därför skäl att oroa sig för att de ekonomiska ramar som regeringen presenterar i infrastrukturpropositionen inte kommer att räcka till. Särskilt inte om finansieringen av höghastighetståg också ska inrymmas i samma ramar. Det har pågått en lång diskussion om höghastighetstågen: Hur mycket de ska kosta? Vilken teknik ska användas? Vilken dragning ska rälsen ha och hur ska man finansiera bygget? har fått i uppdrag att sänka kostnaderna från det ursprungliga förslaget på 320 miljarder till 205 miljarder. 205 miljarder har visat sig vara för lite för att bygga höghastighetsjärnvägen med stationslägen inne i stadskärnorna och med fler stopp på vägen, varför siffrorna har justerats upp till 295 miljarder efter protester från bland annat drabbade kommuner. Ser vi till underhållsarbetet så behövs det stora satsningar. Akut underhåll behöver vändas till förebyggande underhåll. För att effektivisera befintlig järnväg kunde man utföra trimningsåtgärder till en betydligt lägre kostnad. Om regeringens ekonomiska ramar inte håller riskerar vi att viktiga infrastruktursatsningar uteblir samt att underhållsskulden växer ytterligare. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka angivna projekt kommer ministern att prioritera bort om de ekonomiska ramarna inte räcker till?
fr · H8112668 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2668 Arbetsförmedlingens fokus på diskrimineringsgrunder av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt granskningsrapporten – regeringens och Arbetsförmedlingens styrning och prioriteringar är en av slutsatser att Arbetsförmedlingen fokuserar på ”vissa” diskrimeringsgrunder, däribland ej ålder. Det är bra och viktigt att kommer till den slutsatsen om ålder. Ålderism och åldersdiskriminering försvagar vår arbetsmarknad. Men i lagen finns det sju diskrimineringsgrunder. Dessa är kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Det är därför oroväckande att slutsats är att Arbetsförmedlingen endast fokuserar på ”vissa” diskrimineringsgrunder. Även om uppdrag enbart avsåg ålder kan man tolka deras slutsats att det finns andra diskrimineringsgrunder som Arbetsförmedlingen inte beaktar. Med anlednings av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att Arbetsförmedlingen beaktar alla sju diskrimineringsgrunder?
fr · H8112669 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2669 Bornholmstrafiken av (M) till Statsrådet (S) Den vackra ön i sydost om är mycket beroende av sin trafik mellan huvudorten till . Trafiken till och från bedrivs av rederiet . Molslinjen har investerat stora summor i nya mer miljövänliga fartyg som kommer att vara till stort gagn för såväl miljö som passagerare. Pandemin har dock satt sina spår på trafiken. En stor majoritet av de boende på och besökarna till transporterar sig från över via E65:an och sedan med färjan från till . Inresestriktioner från både dansk och svensk sida av har varit och är fortsatt ett bekymmer för de boende i , och för de resande till i synnerhet. Genom nationella restriktioner har därmed Bornholmsresenärerna drabbats extra hårt då de är beroende av inte bara ett lands utan båda ländernas förståelse. Några samtal mellan den svenska och den danska regeringen för att finna en lösning har mig veterligen inte skett. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ och konkreta åtgärder är statsrådet villig att vidta i syfte att säkerställa att trafiken från till via kan återupptas så snart och smidigt som möjligt?
fr · H8112670 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2670 En ny förbindelse över av (M) till Infrastrukturminister (S) presenterade danska staten sin infrastrukturproposition. I den står tyvärr ingenting om en ny fast förbindelse över . finns det en mycket välfungerande fast förbindelse mellan och , nämligen . har diskussioner förts om behovet av att förbinda och med en ytterligare förbindelse över . En strategisk analys avseende en fast förbindelse mellan och har också genomförts av och redovisats . Detta till trots så nämns således inte en ny fast förbindelse i den danska infrastrukturpropositionen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern för avsikt att inleda samtal med i syfte att finna en långsiktig lösning på en ny fast förbindelse över samt finna ett eventuellt startdatum för byggandet?
fr · H8112671 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2671 Utåtriktad växlingsverksamhet av (C) till Finansminister (S) I samband med att bitcoin och andra kryptovalutor både ökat och blivit mer populära är det viktigt att lagstiftningen är tydlig. Ett begrepp som förvirrat är användning av ”utåtriktad växlingsverksamhet”. Det som uppfyller kraven för detta ska beskattas som näringsverksamhet i stället för att beskatta som kapitalvinst. För att ta reda på om något klassas som ”utåtriktad växlingsverksamhet” krävs att ett antal kategorier är uppfyllda: varaktighet, vinstsyfte, självständighet, utnyttja marginalen mellan sälj- och köpkurs, egen prissättning, själv föreslå pris, själv förhandla pris, själv sätta pris och själv ställa ut växlingskurs. Det intressanta är att den som snabbt går igenom dessa kriterier ser att samtliga kriterier kan uppfyllas av den som också handlar med aktier, även i mindre privat skala. Den som investerar , exempelvis vid löning, har en varaktighet. Det görs i ett vinstsyfte genom att nyttja marginalen mellan köp och sälj. Det görs självständigt. Och det är helt möjligt att sätta ett eget pris på köp- eller säljkursen, vilket ju också tämligen ofta görs med några enkla knapptryck hos din bank. Du är också fri att sälja dina aktier till en i förväg överenskommen köpare för ett överenskommet pris som inte behöver vara det som råder på börsen. Så du uppfyller alltså precis samma kriterier som den som privat handlar med kryptovaluta. Skillnaden är att du blir beskattad för kapital, medan den som handlar med krypto antagligen anses bedriva näringsverksamhet. Min fråga till finansminister blir därför: Vad anser ministern är den principiella skillnaden mellan att handla i en kryptovaluta och att handla i aktier, ur ett skatterättsligt perspektiv som motiverar denna skillnad, och vidtar ministern några åtgärder?