ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121962 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1962 av (C) Om solceller har frågat mig om jag och regeringen arbetar för mer förnybar energiproduktion i genom förenklad och förbättrad lagstiftning som skulle möjliggöra installationer av solcellsparker på lantbruksjord. Utbyggnad av förnybar elproduktion är en förutsättning för klimatomställningen. När det gäller solel har regeringen infört en skattereduktion för installation av grön teknik, som bland annat innefattar solceller, samt föreslagit utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el. Vi ser en kraftig ökning av intresset för att installera solceller. Solelproduktionen väntas enligt kortsiktsprognoser öka från 2018 till 2023, vilket innebär att den väntas öka snabbare än vad det har bedömts. Regeringen har även beslutat om en livsmedelsstrategi, med det övergripande målet att ska ha en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Detta förutsätter att företagen har tillgång till produktiva mark- och vattenresurser. I den fysiska planeringen behöver hänsyn tas till jordbruksproduktionen tillsammans med andra samhällsintressen, bland annat energiförsörjningen. Hushållningen med mark- och vattenområden regleras i hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. , som syftar till att främja en hållbar utveckling genom långsiktigt god hushållning med mark och vattenområden. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på annan plats. Förutsättningarna för att bygga solceller på jordbruksmark behöver därför bedömas och prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Regeringen har inga planer på att göra ändringar i hushållningsbestämmelser i dessa delar. Det är viktigt att komma ihåg att det ofta är möjligt att samutnyttja mark- och vattenområden för flera olika syften. Jag har noterat att det pågår utveckling av solcellssystem som gör det möjligt att kombinera odling och elproduktion, bland annat i ett samarbetsprojekt mellan bl.a. , och .
frs · H8121963 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1963 av (SD) Statens fastighetsverks uthyrningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra styrningen och kontrollen av Statens fastighetsverks uthyrningar. har ställt frågan med anledning av artiklar i media om House of , en byggnad i , som förvaltas av . Utöver ambassadanläggningar inryms i House of även kontorslägenheter. Den upplåtelse som uppmärksammats i media är speciell och inte kännetecknande för verksamheten. Hyresgästen hyr inte längre lokalen. är en av de fastighetsförvaltande myndigheterna, vilket enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m. innebär att myndigheten inom ramen för sitt förvaltningsuppdrag ansvarar bl.a. för upplåtelser och företräder staten som fastighetsägare. I egenskap av förvaltningsmyndighet under regeringen omfattas av myndighetsförordningen (2007:515). Det medför bl.a. att myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för verksamheten och att den ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. Myndighetens ledning ska vidare säkerställa att myndigheten har en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Beträffande förvaltningen av utlandsfastigheterna tillämpar och ett ömsesidigt samverkansavtal. omfattas även av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll, vilket medför att myndighetens ledning ansvarar för att det finns en process för intern styrning och kontroll som fungerar på ett tillfredsställande sätt. Myndigheten omfattas av internrevisionsförordningen (2006:1228) vilket medför att det vid myndigheten ska finnas en internrevision. Frågan om myndigheternas interna styrning och kontroll är en prioriterad fråga för regeringen och regeringen följer därför upp frågan kontinuerligt. Regeringen följer också löpande upp myndigheternas verksamhet i dess helhet, bl.a. genom den årliga myndighetsdialogen och inom ramen för budgetprocessen.
frs · H8121964 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1964 av (SD) Den ökande antisemitismen i har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att möta den växande antisemitismen i och om jag kommer att vidta några särskilda åtgärder med anledning av situationen i just . Regeringen ser allvarligt på förekomsten av antisemitism, rasism och diskriminering i och har vidtagit en rad åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Utöver de åtgärder mot antisemitism och för ökad säkerhet som regeringen har vidtagit, som tar upp i sin fråga, kan också läggas till bl.a. det uppdrag som () har fått att ta fram en forskningsöversikt och genomföra ett forskarseminarium om undervisning i skolan som kan motverka antisemitism och andra former av rasism. Regeringen har vidare höjt anslagen till förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder inom det civila samhället. Utifrån Kammarkollegiets sammanställningar är olika judiska organisationer de största bidragsmottagarna. Att den 13–står värd för internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism är också en tydlig signal om att regeringen ser allvarligt på den ökande antisemitismen. Med anledning av forumet genomför regeringen en nationell satsning för att öka kunskaperna i skolan och i samhället. Ett av uppdragen handlar om att Forum för levande historia ska genomföra en nationell satsning med förstärkta utbildningsinsatser om bl.a. antisemitism som särskilt ska riktas mot målgrupper som sällan nås av myndighetens verksamhet. Olika delar av skolväsendet och folkbildningen ska vara i fokus för insatserna, och även samhällsorienteringen för nyanlända ska omfattas av uppdraget.
frs · H8121965 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1965 av (M) möjlighet att importera elenergi har frågat mig vilken omvärldsanalys jag avser att initiera för möjlighet att köpa upp elenergi till rimliga priser, då andra länder i EU nu förändrar sin energimix. Den nordiska elmarknaden fungerar mycket väl, och tillgången till el är mycket god i . Att varje land skulle vara helt självförsörjande i varje situation är inte heller nödvändigt eller ens önskvärt ur ett samhälls-ekonomiskt perspektiv. En sådan ordning skulle bli onödigt dyr och även ha stora miljömässiga nackdelar. En av grundidéerna med EU:s inre elmarknad är att medlemsländerna ska kunna handla el med varandra på en fri marknad och utnyttja resurser på ett effektivt sätt. Att kan erbjuda konkurrenskraftiga elpriser är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för att vara en attraktiv plats för industrier. Därför är det glädjande att medelstora och stora företag har bland de lägsta elkostnaderna i hela EU. Vad gäller möjlighet att även tillgodose elbehoven i så ser jag flera lösningar på det, framförallt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. , och därmed regeringens, mål om förnybar elproduktion till 2040 gäller. Det är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Min bedömning är att de olika kraftslagen kompletterar varandra. Genom att differentiera vår energi-mix och stärka överföringsförbindelserna får vi ett robustare elsystem. Jag är också trygg med att våra myndigheter på energiområdet som har till uppgift att bland annat följa marknadsutvecklingen, gör de analyser som behövs, och i det arbetet tar in olika tänkbara scenarion. För att bättre möta det ökande behovet av el har regeringen även initierat en nationell strategi för elektrifiering. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. I strategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer också att ingå. Avslutningsvis är det väldigt positiv att medlemsländerna inom EU verkar för att förändra sin energimix i syfte att minska sina koldioxidutsläpp. har goda förutsättningar att bidra till denna utveckling genom att fortsätta vara en nettoexportör av el.
frs · H8121966 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/20:1953 och 2021/20:1966 av (M) Stöd till livsmedelsproducenter och Miljö- och klimatmålen och livsmedelsstrategin har frågat finansministern vilka åtgärder avses att vidtas för att de stöd som finansieras via statsbudgeten på ett mer effektivt sätt ska nå livsmedelsproducenterna. har även frågat miljö- och klimatminister vilka åtgärder som ministern tänker vidta inom sitt beredningsområde för att ska nå miljö- och klimatmålen och därmed också bidra till att uppfylla livsmedelsstrategin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk matproduktion är en viktig punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. En del i detta arbete är att regeringen fattade beslut om ytterligare en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram . Därutöver gjorde regeringen ytterligare satsningar på totalt . Genom budgetpropositionen tillfördes ytterligare för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin och beräknas motsvarande belopp. De föreslagna åtgärderna ska tillsammans utgöra en handlingsplan del 3. Handlingsplanerna utgör tillsammans viktiga steg i att stärka konkurrenskraften och öka lönsamheten genom satsningar på till exempel forskning och innovation, kompetensförsörjning och regelförenkling. Jag vill understryka att vi är inne i en positiv trend. Enligt färska siffror från sektorskalkyl bedöms det totala produktionsvärdet uppgå till , en ökning med eller jämfört med . Värdet av animalieproduktionen förväntas öka med eller och beräknas till . Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är också en viktig aspekt för genomförandet av livsmedelsstrategin, vilket vi har med oss i förberedelserna för den ny perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja och det är genom långsiktigt och kontinuerligt arbete mot livsmedelsstrategins mål om en ökad hållbar produktion som vi kan få det att hända som vi bidrar till att nå miljö- och klimatmålen.
frs · H8121967 · 2021-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1967 av (M) Åtgärder mot antibiotikaresistens har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer vidta inom mitt verksamhetsområde för att minska antibiotikaresistensen. Regeringen prioriterar arbetet mot antibiotikaresistens högt, både nationellt och internationellt. Flera departement är involverade, bland annat , , och . Arbetet utgår från den svenska strategin mot antibiotikaresistens –2023. Målsättningen är att bevara möjligheten till effektiv behandling av bakteriella infektioner hos människa och djur. Att utveckla nya sätt att förebygga och behandla infektionssjukdomar är ytterst en fråga om vår framtida välfärd. Inom vården och omsorgen gäller föreskrifter om basala hygienrutiner som syftar till att minska risken för överföring av smitta och antibiotikaresistens. Regeringen vill förstärka kompetensen inom äldreomsorgen, genom att bl.a. införa skyddad yrkestitel för undersköterskor samt genom kompetenssatsningen Äldreomsorgslyftet. Ansvarsfull användning av antibiotika är en viktig del av bekämpningen av antibiotikaresistens. är ett av de länder i världen som använder minst antibiotika. Flera uppdrag pågår, via bland annat och (Samverkan mot antibiotikaresistens), för att ha en fortsatt ansvarsfull användning. I forskningspropositionen aviserade regeringen en förstärkning av det nationella forskningsprogrammet inom antibiotikaresistens med –2024, vilket ger en total omfattning på . Spridning av antibiotika i miljön kan bidra till uppkomst och spridning av antibiotikaresistens. I budgetpropositionen aviserade regeringen en försöksverksamhet för att införa en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet. Därigenom har möjlighet att ta en ledarroll i omställningen till hårdare miljökrav på läkemedelsproduktion och i förlängningen minska utsläppen av antibiotika vid produktion. driver även antibiotikaresistensfrågan internationellt och inom EU. Tillsammans med leder och är medlem i , ett initiativ inom ramen för WHO, FAO och OIE som arbetar med att främja och stärka arbetet med antibiotikaresistens. och står värd för sekretariatet för det internationella samarbetet Joint Programming Initiative on Antimicrobial Resistance som bl.a. stödjer forskningssamarbeten för att överbrygga kunskapsbrister om antibiotikaresistens. bidrar också aktivt i arbetet för att låg- och medelinkomstländer ska kunna genomföra handlingsplaner mot antibiotikaresistens.
frs · H8121968 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1968 av (M) Säkra transporter för säkra livsmedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rusta upp infrastrukturen och därigenom underlätta trygga, säkra och snabba transporter. Regeringen anser att den svenska livsmedelsproduktionen och livsmedelskedjan har goda möjligheter att bidra till samhället genom sysselsättning, hållbar tillväxt och kollektiva nyttigheter. En robust livsmedelsförsörjning är viktig även i händelse av samhällsstörningar. Goda transportmöjligheter är avgörande för att hela landet ska växa och leva. Transportområdet har en stor betydelse för att upprätthålla samhällets funktionalitet och ska fungera såväl i fred som i kris och krig. Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Den innebär en satsning . Planen möjliggör investeringar i hela landet och medför en rekordstor satsning på väg- och järnvägsunderhåll om totalt . Regeringen har infört en ny högre bärighetsklass BK4 som möjliggör effektivare transporter och har ökat bidrag till kostsamma särskilda driftåtgärder på det enskilda vägnätet. Regeringen har även fortsatt att satsa på transportinfrastrukturen och genom budgetpropositionen har tillförts –2023 till utökat underhåll av vägar och järnvägar. av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på standard på vägar och järnvägar i hela landet. Det bidrar till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och även ökad sysselsättning. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Jag hoppas att fler partier inser behovet av att investera i transportinfrastruktur, inte minst behoven av ökad kapacitet i järnvägssystemet.
frs · H8121969 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1969 av (M) En höghastighetsjärnväg har frågat mig om höghastighetsjärnvägen i . Jag vill börja med att påminna om att det var den borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen (dir 2014:106) med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor för höghastighetståg. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, står det att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Nya stambanor för höghastighetståg är ett mycket stort projekt. Det är viktigt att det analyseras noggrant, inklusive hur banorna ska finansieras. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter angående nya stambanor inom en total investeringsram på , prisnivå. slutredovisning av uppdraget inkom till . analyseras rapporten i . V id planläggning av järnväg ska bestämmelser om hushållning med mark och vatten tillämpas liksom allmänna hänsynsregler. Intrången ska minimeras och hänsyn ska tas till både enskilda och allmänna intressen såsom miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. Regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men har tackat nej till att delta, trots en bred uppslutning kring en utbyggnad bland kommuner, regioner och en stor del av näringslivet. Kommuner och regioner har bedrivit ett planeringsarbete kring utbyggnaden.
frs · H8121970 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1970 av (M) placering i den globala gruvrankningen, fråga 2020/21:1972 av (M) rankning som gruvnation, fråga 2020/21:2009 av (M) som gruvnation, samt fråga 2020/21:2061 av (SD) ställning som gruvnation. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av att störtdyker i den årliga internationella gruvrankningen, har frågat mig vad jag avser att göra för att återigen ska bli en attraktiv gruvnation för ökade investeringar och fler jobb i , har frågat mig vad jag avser att göra för att lyfta som gruvnation och har frågat mig hur regeringen ser på att förtroendet för som gruvnation försämras i en internationell jämförelse, och vilka initiativ avser regeringen att ta i syfte att göra till ett mer intressant land att bedriva gruvbrytning i. Svensk gruv- och mineralnäring har betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av samt metall viktiga för en grön omställning. producerade bland annat av all järnmalm, av allt guld och av all koppar inom EU 2019. har också en stark prospekteringspotential för innovationskritiska och metaller, såsom grafit, sällsynta jordartsmetaller, litium, kobolt, vanadin, och tellur. Gruvdrift har omfattande påverkan på närmiljön varför en genomgående miljöprövning är viktigt. ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller innovationsdriven och hållbar utveckling, samt en föregångare för en miljömässigt hållbar gruvnäring och avfallshantering. globala rankning i förhållande till enskilda policyområden i ger en mer nyanserad bild vad gäller områden såsom rättssystem, socioekonomisk utveckling, handelsbarriärer, politisk stabilitet, lättillgänglig och kompetent arbetskraft, samt den allmänna inställningen till gruvinvesteringar. Vid en liknande undersökning av Intelligence, deras World Risk Report ger en placering på 10:e plats bland 111 jurisdiktioner globalt. Bland EU:s medlemsstater är , , och de främsta länderna när det gäller Investment Attractiveness Index, vilket framgår av både och kommissionens tillkommande Raw Materials Scoreboard 2020. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen. Regeringen har tillsatt en utredning för att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska bland annat fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har också gett , länsstyrelserna och i uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8121971 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1971 av (M) Gotlandstrafiken har frågat mig om jag har tänkt att ta bort som hamn för Gotlandstrafiken. Det finns inga planer på att ta bort som hamn för Gotlandstrafiken.
frs · H8121972 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1970 av (M) placering i den globala gruvrankningen, fråga 2020/21:1972 av (M) rankning som gruvnation, fråga 2020/21:2009 av (M) som gruvnation, samt fråga 2020/21:2061 av (SD) ställning som gruvnation. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av att störtdyker i den årliga internationella gruvrankningen, har frågat mig vad jag avser att göra för att återigen ska bli en attraktiv gruvnation för ökade investeringar och fler jobb i , har frågat mig vad jag avser att göra för att lyfta som gruvnation och har frågat mig hur regeringen ser på att förtroendet för som gruvnation försämras i en internationell jämförelse, och vilka initiativ avser regeringen att ta i syfte att göra till ett mer intressant land att bedriva gruvbrytning i. Svensk gruv- och mineralnäring har betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av samt metall viktiga för en grön omställning. producerade bland annat av all järnmalm, av allt guld och av all koppar inom EU 2019. har också en stark prospekteringspotential för innovationskritiska och metaller, såsom grafit, sällsynta jordartsmetaller, litium, kobolt, vanadin, och tellur. Gruvdrift har omfattande påverkan på närmiljön varför en genomgående miljöprövning är viktigt. ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller innovationsdriven och hållbar utveckling, samt en föregångare för en miljömässigt hållbar gruvnäring och avfallshantering. globala rankning i förhållande till enskilda policyområden i ger en mer nyanserad bild vad gäller områden såsom rättssystem, socioekonomisk utveckling, handelsbarriärer, politisk stabilitet, lättillgänglig och kompetent arbetskraft, samt den allmänna inställningen till gruvinvesteringar. Vid en liknande undersökning av Intelligence, deras World Risk Report ger en placering på 10:e plats bland 111 jurisdiktioner globalt. Bland EU:s medlemsstater är , , och de främsta länderna när det gäller Investment Attractiveness Index, vilket framgår av både och kommissionens tillkommande Raw Materials Scoreboard 2020. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen. Regeringen har tillsatt en utredning för att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska bland annat fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har också gett , länsstyrelserna och i uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider. Uppdraget ska redovisas .