ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911617 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:617 Verkställighet av beslut om utvisning på grund av brott av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet skrev följande på Twitter: ”Fler brottslingar ska kunna utvisas. Begår du allvarliga brott i och inte är svensk medborgare ska du i regel utvisas. Vi kommer att skärpa straffvärdesgränsen, vilket innebär att betydligt fler brottslingar kommer att utvisas.” Enligt regleringsbrevet för ska myndigheten fortsätta öka sin ambitionsnivå och sina resultat i arbetet med att verkställa fler beslut om av- och utvisning . Verkställighet av beslut om utvisning på grund av brott ska även fortsättningsvis ges särskild prioritet i detta arbete. försvåras eller omöjliggörs verkställighetsarbetet av att ett antal länder, såsom , , och , inte tar emot personer som inte frivilligt medverkar till att återvända. I årsredovisningen skriver att signaler från somaliska företrädare har gjort gällande att det finns en önskan att ingå en överenskommelse gällande återvändande till med tvång. Vidare skriver myndigheten att för samtliga ovan nämnda länder ligger lösningen för att kunna genomföra och öka antalet verkställigheter utanför kontroll och måste lösas på en annan nivå. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att beslut om utvisning på grund av brott kommer att kunna verkställas?
fr · H911618 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:618 Bluffmejl i försvarsministerns namn av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ekot på har kunnat skicka ut mejl som ser ut som de kommer från försvarsminister riktiga mejladress. De falska mejlen har bland annat skickats till (), den myndighet som bland annat har till uppdrag att stödja informationssäkerheten hos myndigheter och statligt ägda bolag. Detta har möjliggjorts genom att inte använder ett av skydden som gör det svårare för obehöriga att utge sig för att mejla från deras mejladresser. Medierna har tidigare rapporterat om att saknar detta skydd. Flera it-säkerhetsexperter är kritiska mot att det är så pass enkelt att skicka mejl som ser ut som om de kommer från regeringsföreträdare. Det öppnar möjligheter för dem som vill skada att till exempel skicka desinformation eller skadlig kod i mejl som ser autentiska ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att falska mejl kan skickas i försvarsministerns eller andra regeringsföreträdares namn?
fr · H911619 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:619 Värnandet av den europeiska säkerhetsordningen i förhållande till av (M) till Utrikesminister (S) Med stor oro följer omvärlden truppsammandragningar invid det fria och självständiga gränser. Det föreligger en tydlig hotbild, att addera till det krig som bedrivs mot och den illegala annekteringen av . , , intervjuades ambassadör i av . Han sa då som svar på frågan om rätt att fatta egna beslut som självständig nation: ”Självständigt och självständigt. Om de hade varit fullständigt självständiga i själva verket, då vore det upp till dem att avgöra sitt öde.” Det finns skäl att befara att ambassadör ger uttryck för den hållning intar till grannlandet . Att inte tillerkänna full och oinskränkt självständighet samt att ifrågasätta ett lands självklara rätt att göra egna vägval, inklusive Natomedlemskap, strider mot den europeiska säkerhetsordningen sådan den kommit till uttryck i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att med tydlighet värna den europeiska säkerhetsordningen i förhållande till ?
fr · H911620 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:620 Den allmänna värnplikten av (S) till Försvarsminister (S) När föll 1989 infann sig snabbt tron på att en fredlig värld utan kalla krig var möjlig. I samband med det rustade och även andra länder ned det väpnade försvaret och den civila beredskapen. har mycket hänt, och vår omvärld har blivit både oroligare och mindre trygg. Cyberhot, terrorhandlingar och nya konflikter i vår omvärld har vuxit fram. I vår omedelbara närhet pågår konflikter med stora säkerhetsrisker. Coronaepidemin har också visat hur skört vårt samhälle är. Det är en stor och ansvarsfull uppgift för varje människa som växer upp att fritt bestämma sig för vad man vill göra av sitt liv i ett samhälle som skapar förutsättningar för att göra de valen möjliga. finns en skyldighet för varje människa som växer upp att lära sig behärska arbetsuppgifter som bär upp samhället. Att känna tillhörighet och ingå i ett sammanhang är också viktiga faktorer för dagens och framtidens ungdomar. Värnplikten, som den var utformad tidigare, handlade aldrig enbart om att försvara territorium, även om det utgjorde det primära syftet. Den innehöll också till exempel att lära sig bygga broar, säkra elförsörjningen, rädda liv och att lära sig samarbeta med och lita på andra människor. Det handlade om att lära sig att vara samhällsbärande, vilket är en svårslagen del av integrationen. Att vara behövd och ha en viktig uppgift tillsammans med andra i ett gemensamt sammanhang är något som många unga saknar . Omfattande insatser behövs därför för att lyfta många unga från att hamna i destruktiva livsval. Regeringen har , i takt med kraftigt ökade satsningar på försvaret, påbörjat en utbyggnad av värnpliktsverksamheten. De flesta ungdomar får brev från , men alla får inte mönstra, och ännu färre får genomföra värnplikten. kallades cirka 15 000 18-åringar till mönstring, varav 5 500 fick genomföra värnplikten. Mot bakgrund av den ökade oroligheten i vår omvärld och behovet av att öka sammanhållningen i vårt eget land menar jag att det nu är dags att återinföra en ny, modern allmän värnplikt för såväl kvinnor som män. Utbyggnadstakten behöver ökas, och fler behöver ingå i vårt försvar. Vinsterna blir många. Möjligheterna att försvara våra kuster och vårt luftrum ökar, integrationen stärks, stabiliteten i samhället ökar liksom beredskapen inför civila tillbud som bränder, översvämningar, större olyckor och sjukdomsutbrott. Jag vill med anledning av ovanstående fråga försvarsminister : Avser ministern att bygga ut den allmänna värnplikten i ?
fr · H911621 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:621 Fler åtgärder mot riskfylld kreditgivning och överskuldsättning av (SD) till Statsrådet (S) Verksamma åtgärder behövs mot den ökande överskuldsättningen. Det gäller både preventiva och konkreta åtgärder av olika slag. har föreslagit ett åtgärdspaket baserat på 20 punkter mot överskuldsättning, där förbättrad kreditprövning är en viktig del. Regeringen har tillsatt en utredning för att finna åtgärder som kan minska riskfylld kreditgivning och överskuldsättning, vilket är välkommet. framkommer uppgifter om fler områden som skulle behöva ingå i utredningen. En färsk analys från och visar att var femte person som lånar pengar genom ett konsumentkreditinstitut senare får inkassokrav och att nära 1 av 40 personer hamnar hos Kronofogden. Betydligt fler låntagare hos konsumentkreditinstitut får skulder hos Kronofogden jämfört med dem som lånat av mindre banker. utlovar hårdgranskning av konsumentkreditbolagen , bland annat gällande kreditprövningar. Den utlovade hårdgranskningen behövs. Även utökad och löpande granskning, statistikföring och avrapporteringskrav samt förslag till åtgärder på dessa områden skulle behöva ingå i den utredning som regeringen har tillsatt. Mot bakgrund av de nya uppgifterna och behovet av granskning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att tillse att ett tilläggsdirektiv gällande återkommande utökad granskning, statistikföring och avrapportering om kreditgivning läggs till utredningen för motverkande av överskuldsättning?
fr · H911622 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:622 Hus med för höga radonhalter av (SD) till Statsrådet (S) Radongas förekommer i vissa bostadshus i inomhusluft. Då den är den skadlig och kan orsaka lungcancer. När regeringen presenterade sin budget och framåt saknades det helt medel eller insatser för sanering av radon. har länge varit pådrivande för att behovet av ett långvarigt stöd för privatpersoners radonsanering ska tillgodoses. En omfattande analys har genomförts . Studien, som finansierat, indikerar att uppemot 330 000 småhus i har en radonhalt som överstiger referensnivån luft. Det är fler hus än vad tidigare undersökningar visat. av alla småhus ligger över referensnivån. Det finns samband mellan halten uran i marken och radon i inomhusluften i småhus. Nyare hus har i genomsnitt lägre radonhalt än äldre hus, men nyare hus som står på lerrik jord, som inte betraktats som riskområde för radon, kan ha höga radonhalter, och det är viktigt att mäta radon även i nya hus. Det är av vikt att regeringen verkar för förebyggande åtgärder för att undvika byggnation på mark som kan ge radongas i inomhusluft och att det införs stödåtgärder eftersom radonförekomsten är omfattande och innebär hälsoproblem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att uppdra åt att undersöka lämpliga preventiva åtgärder och införa stödåtgärder till privatpersoner för radonsanering?
fr · H911623 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:623 Djurskyddskontroller av försöksdjur av (SD) till Statsrådet (S) Djurskyddet ska vara starkt, och driver en tydlig linje för djuromsorg. Exempelvis vill vi se ökade möjligheter till forskning om djurfria försök. För de djur som ändå används inom försöksverksamhet ska förhållandena vara goda. brister i djurskyddskontrollen av försöksdjur och har utfört knappt hälften av de kontroller som medlemsstaterna ska utföra enligt EU:s försöksdjursdirektiv. Det framgår i . Där noteras också att okunskapen är stor på grund av brist på statistik. I rapporten kan läsas: ”Det finns 212 tillstånd för att använda försöksdjur i . Enligt direktivet ska en tredjedel av dessa kontrolleras . Till detta tillkommer även den årliga kontrollen av verksamheter med icke-mänskliga primater. I genomförs dock endast försök med icke-mänskliga primater på en anläggning. Antalet objekt som enligt regelverket totalt skulle kontrollerats var 71. Hur många som verkligen genomfördes går inte att ange eftersom statistik saknas.” Utöver att alltför få kontroller utförts är det anmärkningsvärt att statistik saknas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka sätt ska statsrådet tillse att djurskyddskontroller av försöksdjur sker i den utsträckning de ska utföras, och hur avser statsrådet att agera för att få till stånd tillförlitlig statistik på detta område?
fr · H911624 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:624 Infrastrukturen i i den nationella planen av (S) till Infrastrukturminister (S) presenterade ett förslag till nationell plan för transportsystemet. Tyvärr vill flytta en stor del av redan beslutade investeringar i framåt i tiden. Det är väldigt oroväckande med tanke på den utveckling vi ser i vår del av landet, där transporterna till och från norra kommer att öka tack vare de stora industriinvesteringarna, men också med tanke på de investeringar besöksnäringen i våra fjälldestinationer nu gör. Infrastrukturen är en avgörande fråga för konkurrenskraft, och det finns stora behov av att öka underhållet av vägar och järnvägar men också att göra nya investeringar i att öka kapaciteten i transportsystemet. Det är också anmärkningsvärt att vill flytta fram investeringar som är en del av avtal mellan staten och kommuner, till exempel på . Staten bör investera mer i de viktiga stråken norrut, som dubbelspår på Ostkustbanan och ökad kapacitet genom Bergslagen. I stället flyttas viktiga satsningar framåt i tiden. Regeringen har sagt att den nuvarande nationella planen ska genomföras, men vill nu alltså ta bort redan beslutade investeringar. förslag på investeringar kommer att skickas ut på remiss. Det är regeringen som fattar det slutgiltiga beslutet . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på de förslag som har lämnat, och har ministern för avsikt att ta några initiativ med anledning av dessa?
fr · H911625 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:625 Ålfiskeförbud av (M) till Statsrådet (S) Enligt Havs- och vattenmyndigheten uppskattas genomsnittlig påverkan från det svenska fisket i på den utvandrande blankålen till , varför det svenska fisket i ligger inom ramen för beståndets långsiktiga återhämtning. Under den 12–har man dock fattat beslut om en skärpning gällande förbudsperioden för ålfiske. Medlemsländerna är nu ålagda att införa förbudsperioden då vandringen av ål är som störst. Om ålfiskeförbudet läggs augusti, innebär det i praktiken ett förbud för ålfisket i . Det innebär i sin tur ett näringsförbud för ålfiskarna längs med Ålakusten och ett allvarligt ingrepp i äganderätten. Dessutom sätter det slutligt stopp för den levande ålkulturen, som är listad som ett immateriellt kulturarv som har att förvalta. Med på mötet var landsbygdsminister . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet och regeringen agerat för att säkerställa att det småskaliga hållbara ålfisket i ska kunna fortleva?
fr · H911626 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:626 Utökade möjligheter till laddinfrastruktur för elbilar av (M) till Statsrådet (S) Vi ser en explosionsartad ökning av antalet elbilar runt om i landet. Tyvärr utvecklas laddinfrastrukturen i landet inte med samma explosiva takt. När dessa inte går hand i hand ser vi stora risker att vi står med elbilar som inte kan laddas. En infrastruktur som haltar kan innebära risker i människors vardag när bilen inte blir ett tillförlitligt transportmedel över hela landet. Liksom infrastrukturnätet för vägar och kollektivtrafik ligger det i rikets intresse att ha ett tillförlitligt och väl utbyggt laddinfrastruktursystem över hela landet. Utan det riskerar vi att inte kunna gå över till det mer klimatsmarta resandet, och därmed riskerar vi onödiga utsläpp längre än nödvändigt. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa en utbyggd laddinfrastruktur för elbilar i hela landet?
fr · H911627 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:627 Markering mot i av (M) till Statsrådet (S) , som går av stapeln i , står för dörren. Idrottsaktiva ska än en gång mötas i de , något som borde vara enbart positivt. Att spelen arrangeras av ett land som upprepat gör sig skyldigt till att inskränka människors frihet och mänskliga rättigheter är problematiskt. Flera länder runt om i världen meddelar att man inte skickar officiella representanter, som en tydlig markering mot den kinesiska regeringens upprepade brott mot mänskliga rättigheter. Länder såsom , och har meddelat att de tar avstånd från officiellt deltagande, utöver de idrottsutövare som ska delta i spelen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att verka för ett likvärdigt ställningstagande för del, som andra länder gjort, i syfte att protestera mot den kinesiska regeringens brott mot mänskliga rättigheter?
fr · H911628 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:628 Hyresuppgifter i lägenhetsregistret av (MP) till Statsrådet (S) Utredningen hyressättning vid nyproduktion (SOU 2021:50) skickades på remiss från . Detta föranledde kraftig kritik från , och ett misstroendevotum mot statsministern röstades igenom från . kunde dock åter väljas till statsminister och anmäla i stort sett samma regering återigen. Remissen av utredningen drogs tillbaka, vilket var rimligt mot bakgrund av agerande. Utredningens huvudsakliga innehåll handlade om ett förändrat system för hyressättning, där ett system med marknadssättning av hyror i nyproduktion skulle göras, med förhandling direkt mellan hyresgäst och fastighetsägare, i stället för den modell med förhandling mellan parterna som är fallet . Utredningen innehöll dock fler förslag. Ett sådant handlade om tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter. Det handlade om att hyresnivån på alla lägenheter skulle införas i lägenhetsregistret, så att hyror skulle vara publika för alla att ta del av. Det skulle kunna vara ett sätt att få mer ordning och reda i systemet. Inte minst för att många hyr sin lägenhet i andra eller tredje hand. Den delen av utredningens förslag har såvitt känt inte varit föremål för kritik. Det finns goda skäl för regeringen att remittera just det förslag från SOU 2021:50 som gäller tillgänglig information om hyror. Regeringen har sagt sig vilja vända på varje sten för att komma åt brottsligheten, och att få mer ordning och reda kring bostadsmarknaden borde rimligen ingå i detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att gå vidare med förslaget från SOU 2021:50 om tillgänglig information om hyror för bostadslägenheter?
fr · H911629 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:629 En utvidgning av tonnageskattesystemet av (SD) till Finansminister (S) fattade beslut om att införa tonnageskatt . Detta efter att hade godkänt det svenska tonnageskattesystemet. Tonnageskatten har varit efterlängtad av sjöfartsbranschen. Den gör att man får liknande konkurrensmöjligheter som i andra länder. Det ska dock betonas att de grundläggande krav som ställs utesluter stora och mycket viktiga rederisegment, exempelvis vår kustnära tankflotta och specialsjöfarten. Det skulle därför vara bra om systemet utvecklas och blir mer inkluderande . Detta för rederiernas, svenskt näringslivs och konkurrenskraftens skull samt för utvecklingen av det hållbara samhället. Tonnageskattesystemet skulle utvärderas för att se om det ska utvidgas men en sådan utredning har inte tillsats . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att se över möjligheterna att utvidga tonnageskattesystemet?
fr · H911630 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:630 UD:s rutiner för att bistå diplomatisk personal i av (M) till Utrikesminister (S) Oroligheterna i växer i styrka. Även om det i mindre utsträckning speglas medialt är striderna och övergreppen betydande. Det finns varningar för folkmord. Olika delar av det heterogena landet står mot varandra. Det handlar inte bara om provinsen , även om uppgifter gör gällande att 2 miljoner befinner sig på flykt därifrån. har det funnits nyheter om att huvudstaden rent av hotas att intas av regeringsfientliga grupper. Budskapet från premiärminister har varit att beväpna sig, slå tillbaka och se det som en ”plikt att dö för ”. Retoriken handlar om att fienden ska begravas i blod. Med rådande hotbild och risken för strider nära eller i finns anledning att bereda sig på evakuering av svensk diplomatisk personal på plats. I samband med den snabba negativa händelseutvecklingen i framfördes kritik mot dåliga förberedelser att ta hem UD-medarbetare från . Ett liknande läge måste undvikas när det gäller . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har ministern och regeringen säkerställt att UD har rutiner för att snabbt kunna bistå delar av eller all diplomatisk personal i ifall oroligheterna i skulle sprida sig till huvudstaden?
fr · H911631 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:631 Flygets pandemikostnader av (C) till Infrastrukturminister (S) Fortsatta ekonomiska underskott i luftfarten till följd av pandemin covid-19. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin blir nu allt tydligare. Inom luftfartens infrastruktur, som normalt finansieras genom flygbolagens avgifter, finns nu stora underskott i både infrastruktur och säkerhetssystem. Transportstyrelsen har beräknat att underskottet i de undervägsavgifter som flygbolagen betalar för att flyga i svenskt luftrum till för och för avgiftssystemet för säkerhetskontroll av passagerare (GAS) till drygt 700 miljoner. Dessa underskott växer för och Transportstyrelsen som är administratör av samtliga avgiftssystem (både system baserat på nationella regler och EU-regler) har informerat branschen om de avgiftshöjningar man måste räkna med framöver om inte något görs. Detta är då avgiftshöjningar som slår direkt på flygoperatörer och deras passagerare/gods. Underskotten det handlar om har uppstått som en följd av att flygplatser och luftrum hållits öppet för samhällsviktigt flyg även under pandemin då den reguljära flygtrafiken var mycket liten. Även nu när viss kommersiell trafik återkommit fortsätter underskotten byggas upp. Att vältra över hela det underskott pandemin orsakat på flygtrafikens operatörer och passagerare skulle resultera i kraftigt höjda kostnader som direkt skulle drabba tillgängligheten i hela landet samt landets tillgänglighet till andra länder. Därtill finns det en risk för ytterligare negativ klimatpåverkan då internationella överflygningar skulle ”runda” svenskt luftrum med längre total flygsträcka som följd. Notera att har full rådighet över hur underskottet i nationella GAS-systemet (securityavgifter) hanteras och att staterna har möjlighet att kompensera för pandemins ekonomiska effekter inom SES-systemet (Single European Sky). Situationen börjar bli ohållbar. Såväl näringslivet som den ansvariga myndigheten har uppmärksammat Infrastrukturdepartementet på problematiken, men utan något svar eller resultat. Min fråga till infrastrukturminister är: På vilket sätt och när avser ministern att mildra de negativa konsekvenserna av pandemiunderskotten för flyget som transportslag?
fr · H911632 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:632 servitutsbildning av (C) till Infrastrukturminister (S) Inför att ska genomföra angeläget underhåll av sin anläggning, exempelvis ”trädsäkring av järnväg”, kan man tycka att en tidig dialog mellan berörda markägare, kommuner och i syfte att uppnå en ömsesidig förförståelse kring syftet med den planerade åtgärden är ett bra sätt att starta. En trädsäkring av järnväg innebär en slutavverkning av all skog på ömse sidor ut från banans mitt. Därtill innebär det åtgärder på så kallade farliga träd ytterligare ut från banans mitt. Åtgärderna görs med stöd av en servitutsbildning eftersom inte är markägare till det berörda området och därmed inte förfogar över marken så långt ut från banans mitt (). Totalt innebär det slutavverkning och åtgärder omfattande en bredd av längs banan. I det aktuella fallet, Stångådalsbanan, har kommunikationen med berörda markägare skett genom att Lantmäteriet på uppdrag kommunicerat berörda markägare angående att en servitutsbildning som belastar deras fastighet ska ske. Syftet med servitutsbildningen framgår av Lantmäteriets kommunikation. Parallellt med Lantmäteriets kommunikation har underentreprenörer börjat stämpla ut de träd som ska fällas. Metoden och bristen på en förklarande kommunikation och dialog har givetvis väckt både förvåning och bestörtning, inte minst ur ett äganderättsligt perspektiv. Berörda känner sig kränkta. Den till synes naturliga ordningen hade varit att först kommunicerat berörda markägare om när, hur och varför åtgärden görs och först därefter vidtagit åtgärder med servitutsbildning och stämpling av träd. Det inträffade kan vara ett olycksfall i arbetet, och rent tekniskt kan det möjligen vara så att med hjälp av Lantmäteriet gjort allt rätt, men effekten blir att man helt i onödan byggt upp ett motstånd mot en åtgärd som görs i syfte att säkerställa viktig järnvägstrafik. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: På vilket sätt avser ministern att tillse att hans expertmyndighet, , bättre än kommunicerar de åtgärder man avser att vidta på annans mark med stöd av till exempel en lantmäteriförrättning?