ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111653 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1653 Svenska reserestriktioner mot av (KD) till Statsrådet (S) har vi nu levt med en stängd gräns mot , med allt vad det innebär av bekymmer och påfrestningar för oss som bor och verkar längs gränsen. Vanligtvis är gränsen bara ett streck på kartan, och den betyder väldigt lite i verkligheten. Det ändrade sig radikalt . hänföll till att införa gränsstängningar på det sätt som våra grannländer gjort tidigare, detta trots att vi redan hade kända fall av den brittiska mutationen av coronaviruset i . Således är nu gränsen stängd, med restriktioner från båda regeringarna och med fysiska hinder vid gränspassagerna. Här längs gränsen mot är gränsäktenskap mycket vanliga. Jag är själv resultatet av ett sådant och har därmed stora delar av min släkt i , vilka jag inte träffat . Vi är många som lever på detta splittrade sätt . Med anledning av den senaste utvecklingen har jag fått flera frågor från båda sidor av gränsen om hur man gör om någon närstående på andra sidan gränsen bli akut sjuk. Detta oavsett åt vilket håll man vill passera gränsen. Med anledning av detta har jag frågat polisen i , som vi lyder under i , och fått följande svar: ”och fram till gäller ett inreseförbud för utländska medborgare som vill resa in i från , om man inte omfattas av något av gällande undantag. Vilka undantagen är framgår av information på vår hemsida .” lämnar inte något förhandsbesked om vilket beslut som kommer att fattas vid gränsövergång. Prövningen och bedömningen sker vid det aktuella tillfället och den aktuella gränsövergången när man har tillgång till all relevant information och alla förutsättningar i det enskilda ärendet. Om man söker vidare på polisens hemsida finner man att trängande familjeskäl ska ses som ett undantag och att man ska få tillåtelse att resa in i . Här kommer det alltså an på den enskilde polistjänstemannen som står vid gränsen huruvida den litar på en person som vill komma över för att denne har en närstående som är akut sjuk på väg till sjukhus eller kanske döende. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta något initiativ för att skapa en bättre förutsägbarhet i fråga om villkoren för att korsa gränsen till ?
fr · H8111654 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1654 Möjligheten för utländsk hälso- och sjukvårdspersonal att arbeta i av (M) till Socialminister (S) Inom svensk hälso- och sjukvård används identifieringstjänsten Siths som säkerhetslösning för att utfärda elektroniska id-handlingar. Medarbetare inom vården behöver Siths e-legitimation för att exempelvis kunna logga in i tjänster såsom Nationell patientöversikt (NPÖ) liksom för elektronisk signering av bland annat journalhandlingar och recept. I praktiken är Siths e-legitimation en förutsättning för arbete inom svensk hälso- och sjukvård. träder nya bestämmelser i kraft för Siths e-legitimation (). Det kommer därefter inte längre att vara möjligt att få ett fullvärdigt (LOA3) utan ett svenskt personnummer. Det riskerar att stoppa utländsk hälso- och sjukvårdspersonal från att tillfälligt arbeta i den svenska vården. Det vore mycket olyckligt, inte minst i ljuset av pågående coronapandemi, som sätter svensk hälso- och sjukvård under extrem press. Nämnda problem behöver skyndsamt få en lösning så att utländsk hälso- och sjukvårdspersonal även efter kan komma till och arbeta. En potentiell lösning, som lyfts av företag som arbetar med sjukvårdsbemanning, är att utländsk personal skulle kunna erhålla när de får sin yrkeslegitimation verifierad och godkänd. Med anledning av ovanstående är min fråga till socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att säkerställa en lösning på ovan beskriva problem?
fr · H8111655 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1655 Användning av snabbtester inom äldreomsorgen och sjukvården av (M) till Socialminister (S) konstaterade i sitt första delbetänkande, Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80), att strategin att skydde de äldre har misslyckats. När kommissionen presenterade sitt betänkande hade fler än 7 000 människor avlidit med covid-19 i . passerar 12 000 avlidna. Det kan bara beskrivas som ett fruktansvärt misslyckande. Även nu under den andra vågen av pandemin har strategin att skydda de äldre misslyckats. Av dem som avlidit är till och med en större andel eller äldre, och en högre andel bor på särskilda boenden för äldre, jämfört med perioden mars–september. Detta enligt (), som sammanställt statistik från . har drivit på för en ökad testning i syfte att hejda smittspridningen och rädda liv. Undertecknad har också i tidigare frågor till socialministern lyft behovet av en mer ambitiös testningsstrategi, särskilt inom äldreomsorgen. finns antigentester, så kallade snabbtester, tillgängliga som kan användas för att exempelvis testa personal inom äldreomsorgen och sjukvården innan de påbörjar ett arbetspass. Flera regioner och många kommuner använder sig nu av snabbtester för att screena personal. Detta med ett gott resultat. ”Testet är skillnad på liv och död” sa enhetschefen på i till SVT Väst som en kommentar till att stad tack vare snabbtesterna upptäckt ett stort antal medarbetare som trodde sig vara friska men som bar på coronaviruset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att snabbt öka användningen av antigentester inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården?
fr · H8111656 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1656 Gränsbevakning med hjälp av flera myndigheter av (C) till Statsrådet (S) Jag har tidigare frågat statsrådet om han tycker att beredskapspolisen kan spela en viktig roll för gränsövervakning och inresekontroll vid fredstida extraordinära händelser såsom en pandemi och under höjd beredskap och ytterst krig samt om statsrådet avser att verka för att beredskapspolisen ska återinföras. som statsrådet svarar mig att det totala antalet poliser och civilanställda är uppe i rekordnivåer och att har en sammanhållen nationell organisation och en väl fungerande intern förstärkningsorganisation som gör det möjligt att leda, förflytta och kraftsamla resurser över hela landet berättar statsministern tillsammans med rikspolischefen under en presskonferens att flera myndigheter kommer att behöva hjälpa till med gränsbevakningen. Detta för att underlätta belastningen på polisen. Det tycks som att den rekordstora polisiära organisationen inte är tillräckligt stor för uppgiften. Det är förståeligt, och det är precis det som en beredskapspolis kan ta höjd för. Jag är positiv till samarbete mellan olika myndigheter; alla krafter behöver samverka i en pandemi. Däremot är det inte säkert att det skulle gå i samma utsträckning under höjd beredskap och ytterst krig att få hjälp med polisiära uppgifter, då flera myndigheter då har andra uppgifter i totalförsvaret av . Till det ska läggas alla de viktiga uppgifter som inte blir gjorda vid de berörda myndigheterna. Annan verksamhet måste prioriteras ned. I det finns en alternativkostnad som också måste beaktas när vi utvecklar vår beredskap framöver. Jag vill därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att befintlig förstärkningsorganisation inom polisen är tillräcklig för att kunna leda, förflytta och kraftsamla resurser över hela landet vid fredstida extraordinära händelser såsom en pandemi eller höjd beredskap och ytterst krig?
fr · H8111658 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1658 Tjurrusningar av (SD) till Statsrådet (S) ställs nu , som normalt brukar hållas i den nordspanska staden , in på grund av den rådande pandemin. I och även andra orter har traditionen att springa före och efter tjurarna utvecklats. Tjurrusning är en spansk tradition som går långt tillbaka i tiden. har tjurarna drivits till tjurfäktningsarenorna där tjurarna dödas i tjurfäktningen. Vid en tjurrusning springer folk framför en mindre grupp tjurar som tvingas springa längs en i förväg avgränsad följd av gator. kan tjurarna skiljas åt under loppet, till exempel efter att ha fallit, och det är då svårt och riskabelt att få tjuren att gå åt rätt håll. På grund av detta släpps en flock ungtjurar i en andra våg för att samla ihop tjurar som inte nått fram. Många ser det som lyckobringande att röra vid tjuren, vilket kan distrahera tjurarna och då blir loppet ännu farligare. Man anser att ett lopp är lyckat om tjurrusningen löper jämnt och fint och deltagarna har kunnat springa tillsammans med tjurarna. Det är vanligt med skador på deltagarna, som kan bli stångade eller nedtrampade, men också på djuren, som kan falla på de asfalterade eller stenbelagda gatorna. skapar ovana de största riskerna, då de snubblar och ramlar eller köbildning uppstår framför tjurarna. skadas hundratals människor i tjurrusningar, och dödsfall förekommer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Ämnar statsrådet ochregeringen verka inom EU för att tjurrusningar och liknande arrangemang somutsätter djur för allvarligt lidande ska förbjudas inom unionen som en del avEU:s djurskydd, och i så fall på vilket sätt?
fr · H8111659 · 2021-02-05 00:00:00 — Fråga 2020/21:1659 Lagstiftning för att kunna styra bankers tjänster efter regeringens politiska mål av (SD) till Statsrådet (MP) finansmarknadsminister vill att svenska banker bara ska få låna ut pengar till företag som följer den rödgröna regeringens politiska mål om att leva upp till och hotar nu med lagstiftning. Till radio Studio Ett säger han att ”jag kommer inte att vara nöjd förrän inte en enda krona lånas ut till fossila verksamheter” och till TT säger han att ”jag tycker bankerna ska ta ett ansvar och om de inte gör det så kommer vi att reglera dem hårt". Men när det gäller bankernas nedstängningar av konton tillhörande alternativmedier, som jag i en skriftlig fråga (2020/21:1324) tog upp då jag undrade vad statsrådet gör för att säkra att EU:s bankdirektiv efterlevs och att bankerna inte tillåts göra politiska överväganden för att hindra kunder på politisk grund, svarade statsrådet att banker, som bedriver kommersiell verksamhet, får "själva avgöra till vem eller vilka de tillhandahåller tjänster." tog jag, i en skriftlig fråga (2020/21:792), upp problematiken med att tre AP-fonder äger aktier i kinesiska ZTE, vilket är ett telekombolag som blockerat från den svenska 5G-utbyggnaden, och att de statliga fonderna äger aktier för miljardbelopp i åtta kinesiska bolag, som anser vara ett säkerhetshot. Jag undrade om statsrådet, med hänvisning till att man skärpte lagstiftningen för AP-fonderna genom att utgå från hållbarhetsperspektivet, tänkte vidta åtgärder för att även säkerhetsskäl skulle vara en uteslutningsgrund. Då svarade statsrådet att "det är AP-fonderna själva som ansvarar för att förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt, t.ex. inom ramen för det gemensamma uppdrag. AP-fonderna är oberoende statliga myndigheter som endast styrs genom lag. Regeringen varken kan eller får ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar." Det verkar, till synes, vara omöjligt för regeringen att vidta lagstiftningsåtgärder såvida det inte handlar om klimat och miljö. Då går det uppenbarligen alldeles utmärkt att lagstifta och kontrollera både kommersiell verksamhet och statliga myndigheter. För AP-fonderna gick det utmärkt att lagstifta för att de ska leva upp till och globala hållbarhetsmål. Och verkar statsrådet vara inne på att lagstifta när det gäller bankers kommersiella verksamhet för att tvinga dem att leva upp till genom att förbjuda dem att låna ut pengar till fossila verksamheter. Man kan konstatera att regeringen är ytterst inkonsekvent i sina ageranden. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet, som hennes företrädare i tidigare frågesvar angett, att banker själva ska få avgöra till vem eller vilka de tillhandahåller tjänster eller kommer hon , med anledning av hennes företrädares senaste utspel, även att vidta några åtgärder för att reglera bankernas nedstängningar av konton tillhörande alternativmedier?
fr · H8111660 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1660 Prioriterande av utlänningar som vistas illegalt i av (SD) till Socialminister (S) Enligt uppdaterade nationella plan för vaccination framgår att utlänningar som vistas illegalt i , så kallade papperslösa, ska få gå före svenskar i vaccinationskön. Från fas 3 gäller att ”personer 18–med demenssjukdom och kognitiv eller psykisk funktionsnedsättning” prioriteras när vaccinen delas ut. ”Det gäller även personer som lever i socialt utsatta situationer, till exempel hem- eller papperslösa”, skriver . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det är rättvist att utlänningar som vistas illegalt i prioriteras före svenskar, och om inte, vilka åtgärder tänker ministern vidta för att ändra denna prioriteringsordning?
fr · H8111661 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1661 Könsstympning runt om i världen av (SD) till Utrikesminister (S) Könsstympning är en fruktansvärt grym sedvänja som har praktiserats i mer än 2 och som drabbar flera miljoner flickor runt om i världen. Utvecklingen ser inte ut att minska utan snarare tvärtom. Enligt beräknas mer än 200 miljoner flickor och kvinnor som lever ha utsatts för någon form av könsstympning i de 30 länder i och där sedvänjan är främst förekommande. Av dessa är 44 miljoner flickor . De som utsätts för könsstympning riskerar både psykiska och fysiska men såsom infektioner, psykiska problem, blödningar, infertilitet och till och med döden. måste kämpa för att alla människor ska få möjligheten att styra över sin egen kropp och sitt eget liv. Samt verka för att denna grymma sedvänja ska upphöra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen mot könsstympning runt om i världen och för att hjälpa dem som drabbats?
fr · H8111662 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1662 Kvinnors rätt till utbildning av (SD) till Utrikesminister (S) I har man rätt till utbildning oavsett vad man har för kön. Detta ser tyvärr inte likadant ut i många andra länder, där flickorna inte får samma möjlighet till utbildning som pojkarna. Rätten till utbildning gäller inte för alla. För flickor ser vardagen annorlunda ut än för pojkarna. Flickorna måste hjälpa till i hemmet med allt från hushållssysslor såsom städning, hämtning av vatten, matlagning och att ta hand om de mindre syskonen i familjen. Flickor ses mer som en börda men också som en arbetskraft i många kulturer, där pojkarna prioriteras mer. Detta gör också att kvinnorna har svårare att bryta med de män de gifts bort med, då de är beroende av männens inkomst för sin överlevnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen med att främja och uppmärksamma kvinnors och flickors rätt till utbildning globalt?
fr · H8111663 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1663 Arrangerade äktenskap och tvångsäktenskap runt om i världen av (SD) till Utrikesminister (S) Runt om i världen utsätts miljontals kvinnor för en förtryckande och våldsam hederskultur. Detta begränsar kraftigt deras möjligheter att leva sina liv så som de själva önskar. Familjens och släktens heder sätts i första rummet, och kvinnan tvingas underordna sig mannen. Kvinnan har då ingen röst i olika frågor som borde vara självklara att de ska få styra över själva, såsom utbildning och vem man vill gifta sig med. arrangeras deras äktenskap utan hänsyn till kvinnans egna önskemål och vilja. I vissa fall trolovas flickor i tidig ålder för att sedan giftas bort när de blivit äldre. När hon väl gifts bort ses hon ofta som en slav i den nya familjen. Kvinnan tvingas till ett liv med någon hon själv inte har valt. Ett liv underordnat mannen där kvinnan inte får säga emot mannens sexuella begär. används kvinnor som ett sätt att köpa sig in i en mer åtråvärd släkt, men ett äktenskap kan även vara en lösning vid en pågående släktfejd. Alla människor ska ha rätt att kunna välja sin egen partner, oavsett vad man har för kön. behöver bli bättre på att driva den frågan både i och utomlands. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen med att stärka kvinnors rätt att välja sin egen partner runt om i världen?
fr · H8111664 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1664 Alkoholförbudets träffsäkerhet av (SD) till Socialminister (S) Genomgående under pandemin har regeringens och restriktioner slagit mot besöksnäringen. Hela näringen har lidit som en konsekvens av såväl restriktioner som ett generellt förändrat rörelsemönster hos befolkningen för att undvika smittorisker. Värst drabbad för tillfället är restaurangbranschen, som är begränsad till sällskap om fyra och som fick se alkoholförbudet – inskränkningen i deras näringsfrihet – förlängt . Det går att anta att branschen hade kunnat finna sig i denna ordning om det gått att bevisa att det skett en okontrollerad smittspridning inom branschen och om de erhållit en skälig ersättning för det näringsförbud de har. Om situationen varit sådan hade nog såväl restaurangägarna som allmänheten haft en stor förståelse för åtgärderna och slutit upp bakom dem. Så är dock inte fallet. och har återkommande nekat till att det skulle finnas belägg för att det förekommer eller har förekommit en okontrollerad smittspridning i de berörda miljöerna. Senast på pressträffen med ställde SVT frågan om myndigheten har data på hur krogstängningen påverkar smittspridningen. svar var att det finns lite data som tyder på att den är begränsad men att det är svårt att säga. lyser krisstöden fortfarande med sin frånvaro, då de inte betalas ut som de ska. I stället har de fastnat i den socialdemokratiska byråkratin. Nämnas kan även att nedstängningsstödet som ska tilldelas de näringsidkare som drabbas av brukandet av den tillfälliga covid-19-lagen dröjer till. Detta innebär i praktiken att det inte har presenterats bevis på att åtgärderna behövs eller är träffsäkra samt att drabbade näringsidkare inte tilldelas ersättning för inskränkningen i sin näringsfrihet. Mot bakgrund av detta är det att regeringen faktiskt förklarar vilket underlag man har för de åtgärder man vidtagit. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilket underlag låg till grund för regeringens alkoholförbud, och finns det några belägg för att åtgärden varit träffsäker?
fr · H8111665 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1665 Otillåtet kemikalieinnehåll i importerade produkter av (SD) till Statsrådet (S) E-handeln har ökat stort, och egenimporten av produkter från länder utanför EU är omfattande. Kraven på produkter och innehåll är i många annorlunda än i , och konsumenter kan enkelt köpa produkter som inte lever upp till EU:s kemikalielagstiftning. Detta är en risk för både hälsa och miljö men innebär också att konsumenten inte kan göra aktiva val och bidrar till sämre konkurrensförutsättningar för företag inom EU. Kemikalieinspektionen påtalar i sin rapport om kemikalierisker vid ökad e-handel problemen med att varor och produkter med otillåtet kemikalieinnehåll säljs till svenska konsumenter via e-handel trots att det är förbjudet. De pekar på bristen på ansvar för produktsäkerheten och att skadliga kemikalier kan påverka även andra än den som köper produkten, till exempel övriga familjemedlemmar eller den som får en gåva. Många produkter som köps på nätet från länder utanför EU är ämnade för barn, och här är det av extra stor vikt att ett fullgott konsumentskydd uppnås. Myndigheten föreslår ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemen och bidra till en säker och hållbar e-handel. Bland annat föreslås ökat samarbete mellan och Kemikalieinspektionen för att stoppa farliga produkter vid gränsen. Även dialog med branschen, ökad tillsyn, ytterligare utredning samt påverkan på EU-nivå från sida pekas ut som effektiva åtgärder. Det finns sammantaget behov av omfattande åtgärder för att få bukt med import av farliga kemikalier. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att följa upp Kemikalieinspektionens förslag till åtgärder för att bidra till en säker e-handel för en trygg konsumtion gällande kemikalieinnehållet i produkter?
fr · H8111666 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1666 Förtur till vaccination för illegala invandrare av (SD) till Socialminister (S) är i många fall ett udda land, ur ett globalt perspektiv. I få länder får den inhemska befolkningen vika sig för personer som illegalt uppehåller sig i landet som i . Som medborgare i har man nämligen i vissa fall till och med sämre möjligheter än en så kallad papperslös. Vi har sett det genom det ytterst märkliga tandvårdsbidraget, och vi ser det nu i den aviserade turordningen för invånare i att få sin efterlängtade vaccination mot covid-19. Det är fullt naturligt att det råder delade uppfattningar om vilka grupper i samhället som ska tillhöra vilken fas i vaccinationsordningen. Undertecknad menar exempelvis att vissa som är mycket svårt sjuka med en rad allvarliga, underliggande sjukdomar också bör tillhöra fas 1 trots att de kanske inte är i behov av hemtjänst eller bor på ett särskilt äldreboende. Det lär dock inte finnas många som menar att människor som uppehåller sig illegalt i landet och som med stor sannolikhet inte tillhör en särskild riskgrupp ska gå före någon alls i kön. De bör tveklöst vara sist i kön. Socialminister önskas mot bakgrund av ovanstående svara på följande fråga: På vilka grunder kan ministern motivera att man väljer att i vaccinationsordningen prioritera människor som till och med saknar den lagliga rätten att vistas i framför svenska medborgare eller personer med giltigt uppehållstillstånd i vårt land?
fr · H8111667 · 2021-02-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1667 Coronapass för rörlighet av (SD) till Utrikesminister (S) bör som ett av världens mest digitaliserade länder ligga i framkant när det kommer till digitala lösningar under pandemin. Sorgligt nog ligger vi dock, trots denna potential, inte alls i framkant avseende användandet av exempelvis smittspårningsapplikationer. Det har avsevärt försvårat vår möjlighet att säkert röra oss fritt i samhället, men digitaliseringens möjligheter slutar inte där. Digitalisering kan användas på andra sätt för att minska smittspridningen samt öka tryggheten även vid internationella resor. Regeringen har som bekant infört ett inreseförbud för vissa utländska resenärer samt krav på negativt covidtest för andra resenärer. Även om man kan ha synpunkter på att åtgärderna har för många undantag och har införts för sent är det välkommet i syfte att pressa ned smittspridningen. Faktum kvarstår dock att begränsningar av rörligheten drabbar såväl samhället som enskilda individer negativt på ett annat plan. Mot bakgrund av detta är varje åtgärd som syftar till en säker rörlighet av godo, av såväl samhällsekonomiska som sociala skäl. Vi har sett en sådan öppning genom möjligheten till vaccinationspass. premiärminister krävde exempelvis detta för besökare , och infördes detta också i vårt södra grannland . Det är ytterst märkligt att inte valt att införa den här typen av pass, som mycket väl som i skulle kunna bli digitalt med en internationell standard. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern, i syfte att främja den internationella rörligheten, verkar för en internationell harmonisering av digitala vaccinationspass?