ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112868 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2868 Ökad radikalisering av våldsbejakande islamism av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Hotet från islamismen är inte över, och det är ett svek mot svenska folket att inte mer har gjorts för att stoppa utvecklingen. Den våldbejakande islamismen i har ökat stadigt. Från att ha varit omfattat cirka 200 personer uppskattar Säkerhetspolisen att det finns omkring 2 000 våldsbejakande islamister i . Enligt har säkerhetshotet från den här gruppen ökat, och de bedömer att det kommer att fortsätta öka . 150 IS-terrorister har kommit hem. Bara ett fåtal har ställts inför rätta och dömts, och miljöerna där de radikaliserades finns kvar, skriver i sin senaste årsbok. Enligt är attentatshotet från våldsbejakande islamistisk extremism och den våldsbejakande högerextremistiska miljön fortsatt förhöjt. Terrorexperten berättar att anhöriga har vänt sig till honom för att få hjälp när de inte får det någon annanstans (). Han uppger vidare att det finns skäl att vara oroliga då radikaliseringen och rekryteringen pågår än . ser detta som ett av de största hoten mot . Rekryteringen och radikaliseringen ökar. Helt uppenbart har inte tillräckligt gjorts för att stoppa denna utveckling, vilket är skrämmande. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att hämma utvecklingen med ökad våldsbejakande islamism i ?
fr · H8112869 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2869 Vaccination under arbetstid för statligt anställda av (M) till Statsrådet (S) () har frågat ett stort antal statliga myndigheter om de tillåter sina anställa att gå och vaccinera sig mot covid-19 på arbetstid utan löneavdrag. Tidningens granskning visar att de statliga myndigheterna agerar och resonerar väldigt olika i frågan. Ungefär hälften av de myndigheter som svarat på tidningens fråga tillåter sina anställda att vaccinera sig på arbetstid utan löneavdrag. Andra uppmanar sina anställda att använda flex- eller förtroendearbetstid eller ordna för vaccination utanför ordinarie arbetstid. Förutsättningarna för de olika myndigheterna och möjligheterna för deras anställda att vaccinera sig utanför arbetstid skiljer sig givetvis mycket åt vilket kan motivera myndigheternas olika ställningstaganden i frågan. I grunden är det dock viktigt, menar undertecknad, att staten som arbetsgivare gör vad man kan för att bidra till en så snabb och smidig vaccinering som möjligt. Detta eftersom en snabb och framgångsrik vaccinering är avgörande för att hejda smittspridningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta i syfte att säkerställa att staten i rollen som arbetsgivare bidrar till att skapa förutsättningar för en så snabb och framgångsrik vaccinering som möjligt?
fr · H8112870 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2870 Stöd till anhöriga när närstående radikaliseras av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Enligt terrorexperten hör oroliga föräldrar av sig till honom som forskare för att de inte får hjälp av myndigheterna. Han menar att det inte är lätt att säga att det inte finns någon hjälp att få när ens närstående har radikaliserats till våldsbejakande islamism, vilket också ökar i (). Hotet från islamismen är inte över och det är ett svek mot svenska folket att inte mer har gjorts för att stoppa utvecklingen. Den våldbejakande islamismen har ökat stadigt. Från cirka 200 personer uppskattar Säkerhetspolisen att det finns omkring 2 000 våldsbejakande islamister i . Enligt har säkerhetshotet från den här gruppen ökat, och de bedömer att det kommer att fortsätta öka . 150 IS-terrorister har kommit hem. Bara ett fåtal har ställts inför rätta och dömts, och miljöerna där de radikaliserades finns kvar, skriver i sin senaste årsbok. Enligt är attentatshotet från våldsbejakande islamistisk extremism och den våldsbejakande högerextremistiska miljön fortsatt förhöjt. ser detta som ett av de största hoten mot . Rekryteringen och radikaliseringen ökar. Helt uppenbart har inte tillräckligt gjorts för att stoppa utvecklingen, vilket är skrämmande. Ett sätt att bekämpa detta är att anhörigas rop på hjälp får gehör snabbt och att de får adekvat hjälp om de har en närstående som har radikaliserats. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka insatser ämnar statsrådet vidta för att hjälpa anhöriga till närstående som radikaliserats till våldsbejakande islamistisk extremism som finns i , och vilket stöd kan de räkna med att få?
fr · H8112871 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2871 Användningen av vaccin mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) kommer att börja fasa ut användningen av vaccin mot covid-19, Vaxzevria, och därmed avstå ett mycket stort antal vaccindoser. Detta eftersom endast rekommenderar vaccination med Vaxzevria till personer . har fortsatt en hög smittspridning, en av de högsta i , vilket gör att flera regioner lyft frågan om att erbjuda Vaxzevria till yngre frivilliga personer. Vaxzevria är godkänt för personer , och såväl som bedömer att vaccinet är effektivt för att förebygga covid-19 och minska svår sjukdom och dödsfall. En stor del av befolkningen som ingår i fas 4 av den pågående vaccineringen kommer som prognosen ser ut nu att tvingas vänta till slutet av sommaren med att bli vaccinerade. Genom att erbjuda frivillig vaccination med Vaxzevria skulle fler personer kunna bli vaccinerade tidigare och därmed ges ett effektivt skydd mot covid-19. Den möjligheten undersöks nu i , och den tyska hälsoministern meddelande att kommer att tillåta alla vuxna att låta sig vaccineras med Vaxzevria om de så önskar i syfte att påskynda takten i vaccineringen. Det är bra och viktigt att tar de mycket ovanliga men allvarliga biverkningarna av Vaxzevria på största allvar. Den som blir rekommenderad att ta vaccin måste känna sig trygg med att nyttan vida överstiger risken för eventuella biverkningar. Detta är centralt för att vi ska nå en hög vaccinationsgrad och även få personer som initialt känner tveksamhet att tacka ja till erbjudandet om vaccination mot covid-19. är det allt annat än bra att nu ska avstå ett mycket stort antal vaccindoser när många personer som här och vill bli vaccinerade tvingas vänta betydligt längre än nödvändigt. Att vänta på vaccination innebär för den enskilde en högre risk att smittas och bli allvarligt sjuk i covid-19, och en långsammare vaccinationstakt innebär för samhället i stort en högre smittspridning. Frågan om att erbjuda frivilliga vaccination med Vaxzevria är inte enkel men bör noggrant prövas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att låta pröva hur en sådan frivillig vaccination skulle kunna gå till?
fr · H8112872 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2872 Vaccinpass av (SD) till Statsrådet (S) fick Myndigheten för digital utveckling, Digg, i uppdrag att ta fram den tekniska infrastrukturen för vaccinationsbevis till . Men rapporterar flera medier om att nya bestämmelser om vad bevisen ska innehålla försvårar arbetet. Eftersom regeringen har beslutat att ”passet” inte bara ska innehålla information om huruvida en person är vaccinerad eller inte, utan även ska kunna visa om personen har fått ett negativt testsvar eller redan har haft covid-19, har man stött på patrull. I har man nämligen inte något register över vilka som har testat sig mot covid-19 eller som har haft sjukdomen. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att de digitala ”vaccinpassen” ska bli klara till utsatt datum?
fr · H8112873 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2873 Beroendeställningar inom av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har den journalistiska bloggen Dokus avslöjande om reportage i diskuterats, där reportern har haft en relation med en person som hon gjorde reportage om. Enligt Dokus uppgifter är personen i reportagen folkbokförd på reporterns mammas adress, och reportern och personen har bott tillsammans. Enligt vad som framkommer i bland annat P1-morgon och Studio Ett i SR erkänner dels Ekots chef att reportern har haft en relation, dels framkommer det att Ekot har en policy som inte tillåter en reporter att ha en relation med någon som reportern gör ett reportage om. Det handlar alltså om ett brott mot programbolagets policy. Policybrottet skulle ha varit okänt för allmänheten än om det inte hade varit för Dokus granskning. Chefen för kände till relationen men valde att inte gå ut med medarbetarens policybrott med hänvisning till medarbetarens integritet. Han såg det endast som ett personalärende. Det betyder att varje sådant ärende inte skulle komma till allmänhetens kännedom utan extern granskning, och därmed finns ingen möjlighet att bedöma hur ofta sådant inträffar på Ekot och övriga SR. Vi har alltså ingen aning om mörkertalet. Vi vet inte heller hur många reportage som ligger på SR:s hemsida där oberoendet kan ha påverkats av att reportern har haft en relation med någon som ingår i reportaget eller där andra policybrott har skett. Ekots chef ansåg nämligen inte att det var befogat att upplysa lyssnarna till reportagen om att ett policybrott hade begåtts och att han hade godkänt reportagen efter att han hade bedömt att de inte hade påverkats av reporterns relation. Eftersom ett sådant förhållningssätt inte på något sätt syns för allmänheten är det omöjligt att veta hur utbrett det är på Ekot och på i sin helhet. Om dessutom granskningen av om reportagen har påverkats endast har gjorts av chefen kan även själva granskningen ifrågasättas, eftersom chefen kan ha ett eget intresse av att komma fram till slutsatsen att reportagen inte har påverkats. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande. Tänker ministern vidta någon åtgärd för att utröna hur stort problemet är med relationer och andra beroendeställningar som reportrar på har till personer som ingår i SR:s reportage, och tänker ministern ta initiativ till ökad transparens och en effektivare extern granskning av SR:s och andra public service-bolags oberoende utan att inkräkta på källskyddet?
fr · H8112874 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2874 Bilbränder och attacker mot polis av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rasade larmen om bilbränder i området kring in till SOS Alarm. Det ska även ha brunnit i en lägenhet och kommit in larm om en brand vid polishuset i . Enligt ska någon ha kastat en brandbomb mot en av polisens hundenheter som färdades i en bil. Någon ska även ha hällt ut bensin runt polisbilar. ”Det är riktigt rörigt och tragiskt. Jag blir bedrövad”, säger polisens ledningsbefäl till . Jag har tidigare ställt frågor kring de eskalerande våldsamheterna och den ökande kriminaliteten i till justitie- och migrationsminister . Svaren som återkommer är alltid att ”ett intensivt arbete pågår med att genomföra regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten”, ”flera viktiga lagar har redan trätt i kraft och kan tillämpas av rättsväsendet”, ”har fler poliser än ”, ”regeringens brottsförebyggande satsningar har fått effekt” och så vidare, och så vidare. Det verkar dock uppenbarligen inte gå så bra för regeringens olika ”åtgärder”. Jag säger det därför igen. , med justitieminister i spetsen, tycks ha förlorat all kontroll över landet som förvandlats till mer eller mindre en krigszon på sina håll. Det laglösa breder ut sig i samma takt som justitieministern i stället för att ta tag i problemen fokuserar all sin kraft på sociala medier för att kasta lögner på den politiska oppositionen som lyfter fram problemen och ifrågasätter regeringens förmåga att ta itu med dem. Justitieministern verkar sakna både viljan och de verktyg som krävs för att verkligen komma till rätta med den ökande och allt grövre kriminaliteten och borde kanske därför tänka på att lämna över ansvaret till någon som har viljan och framför allt de rätta verktygen. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka ytterligare åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med dessa problem?
fr · H8112875 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2875 Effekterna av långtidscovid av (M) till Statsrådet (S) visade TV4 ett inslag på Nyhetsmorgon om personer med långtidscovid där läkaren , som själv drabbats, berättar om symtom, remiss och vikten av medicinsk utredning och diagnos för POTS (posturalt ortostatiskt takykardisyndrom). berättar att hon inte nog kan beskriva hur viktigt det är att få bli ordentligt utredd medicinskt och vikten av att testas för POTS. Överläkare som är infektionsspecialist på medverkar också i inslaget. , som varit med och dragit igång mottagningen för långtidssjuka covidpatienter på , berättar om kriterier som satts upp för att bli aktuell för den vården. Bland annat beskrivs att det kräver nedsatt arbetsförmågan eller mer. Ekot har gjort en rundringning som visar att minst 16 000 är drabbade av långtidscovid. berättar i inlägget att den siffran nog är en minimisiffra då diagnoskodningen kom igång först och inte används fullt ut. av dem som insjuknar i covid-19 får symtom som varar eller längre och tillhör gruppen långtidscovid. Antalet är uppe i 100 000 personer. De drabbas hårt och deras arbetsförmåga påverkas markant. I exemplet som fanns med i TV4 kan inte gå längre sträckor utan behöver en rullstol. Många har varit sjuka i eller närmar sig . Medicinsk prognos är krav. De här personerna har hamnat i ett limbo under en pandemi då de ska passa in i ett system där en pandemi och deras sjukdomsförlopp inte är inbyggda. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts för att de personer som har drabbats av långtidscovid ska få hjälp av det svenska trygghetssystemet utifrån att det råder en pandemi?
fr · H8112876 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2876 Hastigheten för A-traktorer av (M) till Infrastrukturminister (S) Det är många unga som har skaffat vilket är en positiv och önskvärd utveckling. Genom att många kör fordon blir övergången till att ta körkort för bil mindre. Det ger också en stor mobilitet och frihet för alla unga som har tillgång till ett eget fordon. För de så kallade mopedbilarna gäller en hastighet av , till skillnad från A-traktorer där maxhastigheten är , vilket många anser är ologiskt med tanke på att trafiksäkerheten är bättre i en än i en mopedbil. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att ta några initiativ för att möjliggöra högre hastigheter för A-traktorer och därmed möjliggöra en förbättrad trafiksäkerhet?
fr · H8112877 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2877 Nedläggningen av kopparnätet av i (M) till Statsrådet (S) har arbetat med att ersätta det gamla kopparnät som används för fast telefoni och ADSL. river ned de fasta kopparledningarna i 221 svenska byar och orter. ska det vara borta helt. På papperet ska det finnas täckning nästan överallt – men det stämmer inte. I många byar och bland många hushåll, till exempel Mellersta Sandsjärv i finns det varken snabbt bredband eller stabil mobiltäckning. Nedsläckningen av det gamla kopparnätet medför problem och en stark oro för människor som bor i områden där det gamla kopparnätet avskaffas utan att de nya lösningarna är helt utbyggda och finns tillgängliga. Nedstängningen av kopparnätet går på många håll i helt enkelt för snabbt i förhållande till utbyggnaden av fiber eller mobil teknik. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att det sker en större tidsmässig harmonisering mellan nedläggningen av kopparnätet och tillgången till snabbt bredband och stabil mobiltäckning?
fr · H8112878 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2878 Regelkrångel och långa beslutstider av (M) till Näringsminister (S) har legat i topp på den internationella rankninglistan för gruvnationer men har tyvärr tappat kraftigt. Detta beror på det alltmer omfattande regelkrånglet och att det tar att få alla nödvändiga tillstånd. vill ha en stark gruvnäring som skapar nya arbetstillfällen, som tillgodoser behovet av kritiska och som inte ger avkall på miljön. Då krävs åtgärder för de krångliga regler som omgärdar gruvnäringen och hämmar utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska regelkrånglet inom gruvnäringen och korta beslutstiderna så att inte ska vara beroende av gruvor i och ?
fr · H8112879 · 2021-05-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2879 Förhöjda strålningsnivåer i Tjernobyl av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Något håller på att hända i de begravda resterna efter Tjernobyls kärnkraftverk i . Enligt forskarnas mätinstrument har strålningen blivit starkare . uppmätte () förhöjda nivåer av radioaktiv strålning i . Då detekterades tre radioaktiva ämnen: cesium-134, cesium-137 och rutenium-103. Det gick då inte att fastställa ursprunget till de uppmätta värdena. Ingen händelse som kan ha orsakat den förhöjda strålningen hade då rapporterats i något land. Min fråga till miljö- och klimatminister är därför: Vilken bedömning gör ministern när det gäller orsaken till de förhöjda strålningsnivåerna i Tjernobyl, och vilka åtgärder har ministern vidtagit för att stödja när det gäller forskning och kärnsäkerhet?
fr · H8112880 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2880 Försvarsmaktens tillgång till drivmedel av (M) till Försvarsminister (S) , , träder ett nytt lagkrav i kraft för mackarna över vårt avlånga land. De ska då ha ställt om sina anläggningar. Detta innebär stora renoveringsbehov med inplastning av cisterner och nya rörledningar, vilket innebär stora ekonomiska kostnader. Anläggningar riskerar att få sina tillstånd indragna efter när det nya lagkravet träder i kraft om de inte fullföljt renoveringarna. Därmed kan anläggningar komma att stänga och försvinna från geografiska områden på landsbygd och i glesbygd då den stora kostnad det medför på en kort tidsperiod gör att de inte klarar av att ställa om utan därmed tvingas lägga ned. Med anledning av ovan vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att en nedläggning av mackar kommer att påverka Försvarsmaktens arbete, och vidtar ministern i så fall några åtgärder inom ramen för sin tjänsteutövning för att säkerställa Försvarsmaktens tillgång till drivmedel?
fr · H8112881 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2881 Identifiering av gode män och förvaltare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Digitaliseringens tidevarv gör sig känt. Ny teknik och nya värderingar förändrar hur vi arbetar och kommunicerar. För den som är god man eller förvaltare kan digitaliseringen vara en möjlighet, men i ett ”mittemellanläge” är den ibland ett hinder. Ett hinder för att det ska vara rättssäkert för huvudmannen men ett dilemma för den som ska utföra uppgiften. För att kunna kommunicera med företag och myndigheter behöver den som är god man visa upp och skicka in ett intyg från överförmyndare. visar det sig att det finns aktörer som begär och kräver att gode mannen och förvaltaren ska fylla i deras egna formulär. Det blir och är ohållbart med ett regelverk från överförmyndare med egna framtagna underskrifter och myndighetsstämplade intyg och extra krav på egna formulär från enskilda aktörer ovanpå detta. Det som skulle behöva komma på plats är ett verktyg som gör att den som är god man eller förvaltare kan identifiera sig digitalt och att aktörerna hämtar uppgifter från en typ av myndighetsregister. På så sätt kommer inte ett antal självständiga blanketter i omlopp från aktörer, och överförmyndarnas verksamhet tillsammans med gode män och förvaltare digitaliseras och blir rättssäker för huvudmännen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ för att regeringen ska lämna förslag på en rättssäker digital lösning för identifiering av gode män och förvaltare i kontakt med aktörer i uppdraget för huvudmännen?
fr · H8112882 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2882 Insynsråd av i (M) till Statsrådet (S) Insynsråden vid de statliga myndigheterna har en viktig uppgift. Ett insynsråds uppgift är att utöva insyn och att ge myndighetschefen råd. Det tillgodoser behovet av demokratisk insyn och medborgerligt inflytande. I SCB-instruktionen, förordningen (2016:822) med instruktion för , reglerar man bland annat myndighetens insynsråd. I nämnda förordning 7 § regleras att ”vid myndigheten finns ett insynsråd som består av högst tio ledamöter”. Efter att förordnandet för insynsrådets ledamöter i gick ut har inga nya ledamöter utsetts av regeringen. I en interpellationsdebatt mellan statsrådet och mig själv gällande förordnande av ett insynsråd i sa statsrådet att hon inte hade någon annan avsikt än att tillse att det förordnas ledamöter till ett insynsråd till myndigheten möjligt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att ett beslut från regeringen om förordnande av ett nytt insynsråd till kan ske?
fr · H8112883 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2883 Reformerat strandskydd av i (M) till Miljö- och klimatminister (MP) avslutades remisstiden för utredningen stränder – ett mer differentierat strandskydd (SOU 2020:78). Utredningen föreslår flera betydande förändringar i strandskyddsregelverket som bland annat ska skapa större acceptans för systemet och göra det enklare att bygga på landsbygden. Utredningen föreslår att en differentiering av strandskyddet ska genomföras genom att beslut om lättnader i strandskyddet får tas på en lokal och regional nivå. Det ska bli lättare att bygga i ”landsbygdsområden” som i lagtexten föreslås ska definieras som områden med god tillgång på obebyggd mark, där det inte finns en stor efterfrågan på mark för bebyggelse och som inte är av särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Ett reformerat strandskydd är ett viktigt steg i det bredare arbetet med att skapa tillväxt på landsbygden. Eftersom strandskyddet länge har lagt en våt filt över utvecklingen på svensk landsbygd med sin omoderna lagstiftning så är det av största vikt att en ny lagstiftning kan komma på plats så fort som möjligt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ser tidsplanen för ett slutgiltigt förslag till ett reformerat strandskydd ut?
fr · H8112885 · 2021-05-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2885 Branden på fabrik av i (M) till Arbetsmarknadsminister (S) brann fabrik i ned till grunden. Ett mycket hårt slag för kommunen och . senare, , besökte arbetsmarknadsminister tillsammans med statsministern och lovade inför ett medieuppbåd att regeringen skulle hjälpa . Arbetsmarknadsministern säger bland annat i en intervju till SVT ”Älvsbyborna ska veta det att hela regeringens fulla stöd finns bakom Älvsbyborna och företaget. Och vi kommer att göra det som står i vår makt för att se till att stötta upp både företaget och .” , kvällen före , meddelar regeringen sitt beslut att inte tillåta gruvbrytning i Laver, strax utanför . En gruva som direkt och indirekt hade gett mer än 3 000 arbetstillfällen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad har ministern och regeringen gjort för att hjälpa efter den dramatiska branden på fabrik?