ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111926 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1926 Samlokalisering av myndigheten för psykologiskt försvar och cybersäkerhetscentrumet av (M) till Statsrådet (S) Den nya myndigheten för psykologiskt försvar har en viktig uppgift i att identifiera desinformation och påverkanskampanjer som hotar den svenska demokratiska processen och ska kunna ha förmågan att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, medier och andra aktörer ha förmågan att möta dessa hot. var det parti som först lyfte förslaget att inrätta en myndighet för psykologiskt försvar. Det är bra att myndigheten nu är på väg att bli verklighet. Den kommer rätt använd att bli en central spelare för förmåga att hantera desinformation generellt och valpåverkan i synnerhet. var även det första parti som föreslog att bör upprätta ett cybersäkerhetscentrum. Det är ett viktigt steg för att stärka den svenska cybersäkerheten. Centrumet bygger på ett samarbete mellan de fyra myndigheterna (), Försvarsmakten, Säkerhetspolisen () och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Men även (), () och har en koppling till centrumet. Cybersäkerhetscentrumet bör arbeta brett med både offentliga och privata aktörer för att stärka svensk cybersäkerhet. har varit pådrivande för att få centrumet skyndsamt på plats, och vi har särskilt tryckt på behovet att det bidrar till att stärka cybersäkerheten hos privata aktörer så att betraktas som en säker marknadsplats där både svenska och utländska företag kan verka. Huvudmannaskapet för centrumet bör läggas hos FRA som besitter en stark kompetens när det gäller cybersäkerhet genom att ha förmågan att kombinera informationssäkerhetsarbete och signalspaning. I syfte att få maximal utväxling på dessa satsningar borde den nya myndigheten för psykologiskt försvar och cybersäkerhetscentrumet samlokaliseras så att aktörerna ligger i samma fastighet. En samlokalisering skulle spara ett antal i säkerhetskyddsåtgärder. Men det skulle även kunna skapa betydande synergier mellan cybersäkerhetscentrumet och den nya myndigheten eftersom det skulle främja en operativ samverkan mellan aktörerna. Båda aktörerna har att hantera yttre påverkan i digitala miljöer. Men det finns även ett gemensamt intresse av att ha en god förmåga att kunna attribuera varifrån denna yttre påverkan kommer. har tidigare föreslagit denna åtgärd i den plattform med 24 åtgärder mot hybridhot som presenterades. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att samlokalisera den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentrumet?
fr · H8111927 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1927 Arbetsförmedlingens utbildningssatsningar av Boriana (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tanken med en arbetsmarknadsutbildning är att den ska öka individens chanser att få jobb samt leda till anställning. är budgeterade för arbetsmarknadsutbildningar. Det framkommer dock uppgifter om att arbetssökande med löfte om anställning inte kan få korta utbildningar, exempelvis för truckkort, eftersom upphandling saknas. Det är mycket problematiskt att processen för att upphandla arbetsmarknadsutbildningar är tungrodd, med följd att behoven på arbetsmarknaden inte kan tillgodoses. Särskilt i dessa tider när arbetslösheten i är den högsta . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att upphandlingen av eftertraktade arbetsmarknadsutbildningar och kurser ska bli mer flexibel och gå snabbare att genomföra?
fr · H8111928 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1928 EBO-lagen av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ger EBO-lagen rätt för asylsökande att under asylprocessen bosätta sig någon annanstans än i boenden, vilket har lett till en omfattande segregation och sociala problem i vissa områden. ändrades lagen så att asylsökande som flyttar till problemtyngda bostadsområden mister sin dagersättning. Att döma av statistik har lagändringen inte gett önskat resultat. Mellan och har 2 195 asylsökande valt att bo i utsatta områden. Detta skapar ännu större problem i dessa områden med bland annat trångboddhet och svarthandel med hyreskontrakt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att initiera ett avskaffande av EBO-lagen?
fr · H8111929 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1929 En Öresundsmetro mellan och av (S) till Infrastrukturminister (S) presenterade och danska Vejdirektoratet sina slutsatser om en ny fast förbindelse mellan och . Förslaget till HH-förbindelse utgörs av en tunnel för vägtrafik och en tunnel för persontåg. Det råder ingen tvekan om att HH-förbindelsen skulle stärka arbetsmarknaden i nordvästra och på norra samt underlätta vägtransporter mellan och . finns det behov som en HH-förbindelse inte tillgodoser. Den ökar inte kapaciteten för godstågstrafik, något som behövs om ska nå de antagna klimatmålen. Dessutom behövs åtgärder för att skapa gynnsammare förutsättningar för framtida fjärr- och persontågstrafik över , den del av regionen där det bor flest invånare. Ett förslag som hamnat i skymundan i debatten, men som har stora fördelar, är att bygga en tunnelbana mellan och – en Öresundsmetro. En metro kan skapa mer plats för godståg och fjärrtåg på bron genom att avlasta förbindelsen från regional- och pendlingstrafik. Beräkningar visar att metron kan avlasta bron från av den framtida persontågstrafiken. Med en Öresundsmetro skulle restiden mellan centrala och centrala halveras . Det skulle bli betydligt smidigare att resa från stora delar av , med tätare avgångar och hög punktlighet. Metron dockar också direkt in i befintliga och planerade metrosystem, vilket minskar behovet av ytterligare kostsamma infrastrukturinvesteringar på den danska sidan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att utreda frågan om en Öresundsmetro mellan och som en lösning för att främja klimatsmarta godstågstransporter över ?
fr · H8111930 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1930 Antalet levererade vaccindoser av Boriana (M) till Socialminister (S) lovades att få 400 000 vaccindoser , men endast 92 000 doser har kommit. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att regeringen ska uppfylla sina löften om antalet levererade vaccindoser?
fr · H8111931 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1931 Skånebanan av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) Skånebanan som förbinder och via är en viktig tågsträcka. I plan –2015 utlovades att hastigheten på Skånebanan skulle höjas . Genom Skånetrafiken investerade i lokala åtgärder i , och för att få ut maximal nytta för resenärerna. Vid fyra tillfällen, vissa upp långa, stängdes Skånebanan för att skulle kunna genomföra de hastighetshöjande åtgärderna. bekostades ersättningstrafiken av skattebetalarna via Skånetrafiken. Dessa kostnader för de skånska skattebetalarna, och allt besvär som drabbat resenärerna, har dock varit förgäves eftersom hastighetshöjningen uteblev. 2015 fick ett nytt besked att åtgärderna skulle bli färdiga 2020. Än har hastighetshöjningen dock inte blivit av. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att för att Skånebanan å det snaraste ska kunna trafikeras i och för att framöver ska utföra utlovade åtgärder ?
fr · H8111932 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1932 Svenska studenter i av Boriana (M) till Statsrådet (S) Före brexit brukade cirka 5 500 svenska studenter, med lån och/eller bidrag från CSN, studera i . Efter är svenska studenter inte längre berättigade till de reducerade studieavgifterna utan måste betala i stort sett det dubbla jämfört med tidigare I ett svar på en tidigare ställd fråga om studentutbytet mellan och skriver ministern att det pågår ”ett analysarbete inom om den framtida relationen med , både för som land och för EU som helhet. Möjligheterna till ett bilateralt avtal är en av frågorna som ingår i det arbete”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ingår svenska studenters möjlighet att studera i med samma nivå på studieavgifterna som före brexit i analysen, och när beräknas analysarbetet att vara klart?
fr · H8111933 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1933 Advokater som begår brott av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgifter i bland annat Dagens Juridik anmäldes två advokater verksamma i till såväl Justitiekanslern som för att systematiskt har läckt hemlig information och hjälpt kriminella att komma undan med brott. I kommunikationen med de kriminella har advokaterna använt sig av krypterade meddelanden i Encrochat som knäcktes av fransk polis, som sedermera informerade andra europeiska polismyndigheter, däribland den svenska. Dessa klandervärda advokaters agerande har lett till att andra ”erfarna, respekterade och frekvent anlitade brottmålsadvokater” har fått påstötningar från sina klienter att vidarebefordra information, under hot om att annars bli utbytta. rapporterade om en advokat som är engagerad i 24 mål vid som han sitter häktad misstänkt för att ha planerat mord. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att, med tanke på att staten står för rättshjälp, vidta för att säkra att allmänna medel inte ska spenderas på advokater som är offentliga biträden, som utöver att biträda sina klienter i den juridiska processen i de mål de står åtalade även hjälper klienterna att fortsätta sin brottsliga verksamhet?
fr · H8111934 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1934 Oväsen i stadskärnor av (M) till Statsrådet (S) Jag har tidigare ställt frågor till inrikesministern om problemet med högt spelande musik från fordon som trafikerar stadskärnor om natten. I grunden handlar detta problem om fordon som inne i stadskärnor spelar musik på mycket hög volym med kraftfulla ljudanläggningar. Problemet är störst . Det påverkar inte bara privatpersoners möjligheter att sova om natten utan slår även hårt mot hotellverksamhet och besöksnäring. Det finns ett trettiotal kommuner i där detta utgör ett återkommande problem. Min egen hemkommun är en av de kommuner i landet som har störst problem. Att problemen får fortsätta år skapar en känsla av vanmakt hos dem som drabbas. Enligt representanter från Polisregion , där problemet är störst, är ett grundläggande problem att det saknas verktyg för polisen att utfärda en ordningsbot för den som kör ett fordon som spelar mycket hög musik. Därför har representanter för Polisregion föreslagits förändringar i lagstödet med hänvisning till ett tydligare föraransvar i trafikförordningen. I samband med sitt besök i och sa inrikesministern att han skulle lyfta detta problem med på nationell nivå för att utvärdera om det behövs ny lagstiftning eller inte. har kommun vidtagit åtgärder genom att stänga av delar av stadskärnan för trafik . Det har till viss mån begränsat problemet med oväsen. Samtidig försvårar det tillträdet för de boende i området högst avsevärt. Avstängningen har även överklagats till som krävt att den ska upphävas. Det är i längden inte rimligt att kommuner ska tvingas stänga sina stadskärnor på grund av att det saknas möjlighet att utställa ordningsbot till det fåtal bilar som detta problem handlar om. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har dialogen med fortskridit i frågan sedan statsrådets besök i ?
fr · H8111935 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1935 Opartiska medicinska bedömningar för försäkringstagare av (M) till Statsrådet (MP) Per har svarat på en skriftlig fråga (2020/21:643) om hur han anser att den medicinska rådgivningen blir objektiv när det gäller personskador som ska bedömas av försäkringsbolag. Per ansåg inte att det fanns något behov av tillsyn eller utredning gällande medicinska rådgivare. Han hänvisade till att tillsyn över medicinska rådgivare utretts och behandlats av regeringen och . Han pekade också på att slutsatserna varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl. Per specificerar dock inte vad dessa principiella skäl är, vilket är mycket märkligt. Försäkringsbranschen har enligt Per inlett ett arbete för att motverka problemet med bristande förtroende genom att den jobbat med förtroendehöjande rutiner. Dessa åtgärder som statsrådet hänvisar till handlar dock om att försäkringsbranschen själv tillsatt ett förfarande med omprövning av medicinska bedömningar, utbildningsinsatser för skadereglerare och att utbildningen för medicinska rådgivare är under revision. Det kan förvisso förhöja förtroendet hos försäkringstagare men problemet med att en försäkringstagare inte får en objektiv medicinsk bedömning i skaderegleringsfrågor kvarstår. Detta eftersom läkare som utför bedömningar fortfarande befinner sig i beroendeställning till försäkringsbolaget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta som säkerställer en opartisk medicinsk bedömning för försäkringstagare?
fr · H8111936 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1936 Djurskydd för renar av (M) till Statsrådet (S) Det är känt att det funnits problem med djurhållningen inom den svenska rennäringen och rent av exempel på tydligt djurplågeri. För uppmärksammades hur renar i avlivades på ett felaktigt och plågsamt sätt genom knivstick i nacken. uttalade sig i samband med det och sa att de ville se en ökad tillsyn inom rennäringen. Ett annat problem är olaglig jakt på och stöld och tjuvslakt av renar. har ett antal allvarliga uppgifter uppdagats om omfattande problem som råder kring samebyarna och renhjordarna. uppmärksammades att varannan sameby i har problem med tjuvjakt och misstänkt djurplågeri. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet och regeringen arbetat för att stärka och säkra djurskyddet för renarna, och avser ministern att göra något mer framgent för att stärka skyddet av renarna?
fr · H8111937 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1937 EU:s gemensamma jordbrukspolitik och biologisk mångfald av (L) till Statsrådet (S) Biologisk mångfald är helt avgörande för funktionen och stabiliteten i våra ekosystem. Men den biologiska mångfalden minskar världen över, och intensivjordbruket har visat sig vara en av huvudorsakerna till att vi ser en negativ trend, till exempel genom förlusten av både insekter och fåglar. En bred internationell studie, i vilken forskare från har deltagit, visar att mindre åkrar och en större variation av grödor ger goda effekter på den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Studien är geografiskt omfattande. Den har genomförts i åtta regioner i och . Heterogen odling påvisas leda till större biologisk mångfald. Det gällde för alla de inventerade artgrupperna, inklusive vilda växter, vilda bin och humlor, blomflugor, fjärilar fåglar och andra arter. Mindre åkrar med en mångfald av grödor ger möjlighet att bevara och återställa den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Dessa forskningsrön bör vara intressanta att beakta i reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. En minskning av den genomsnittliga storleken på odlade fält och en högre mångfald av grödor kan bidra till att bevara en stor biologisk mångfald och en god jordbruksproduktion. Olika typer av grödor erbjuder livsmiljöer för olika arter. För att få en god lönsamhet i jordbruket krävs ofta stora åkrar med samma gröda. En blandning av grödor kan bidra till bättre produktivitet då en större biologisk mångfald kan leda till ökad pollinering. menar att ekologiskt jordbruk måste vidareutvecklas, och kommissionen arbetar för att den areal som används för ekologiskt jordbruk i EU ska öka så att av den odlade arealen används för ekologiskt jordbruk 2030. Ekologisk odling brukar anges vara lösningen för att åstadkomma en ökad biologisk mångfald. Forskning visar dock att det finns flera sätt att utveckla jordbruket och kombinera stor biologisk mångfald med matproduktion. Detta bör beaktas i utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och i de nationella regelverken. Målet bör vara att EU:s gemensamma jordbrukspolitik möjliggör olika metoder att bruka jorden som ökar den biologiska mångfalden och som kan bidra till effektivitet i jordbruket. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ska bli pådrivande inom EU-samarbetet för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska möjliggöra olika metoder som gynnar den biologiska mångfalden inom jordbruket?
fr · H8111938 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1938 Vaccinering och riskgrupper av (M) till Statsrådet (S) Regionerna har ansvaret för att genomföra vaccineringen mot . Utifrån den information som regionerna fått rörande tillgång på vaccin har en planering för genomförandet gjorts, med prioritetslistan som tagit fram som grund. Regeringens ansvar är, och har varit, att skaffa fram de vaccin som ska användas vid vaccineringen. har leveranserna av vaccinerna varit ojämn, vilket har lett till osäkerhet hos regionerna. Flera regioner har också flaggat för att de planerade tidsplanerna kan komma att spricka och försenas, om det är så att vaccinleveranserna inte hålls. Personer i åldern 18–med en sjukdom eller ett tillstånd som innebär en ökad risk för att bli allvarligt sjuk i covid-19 ligger först i tredje fasen i prioritetsordning för vaccinationen. Den tillfälliga regleringen om ersättning till riskgrupper går ut . Vid en försening riskerar de som får ersättning som riskgrupp att eventuellt stå utan någon ekonomisk ersättning. Givet att leveranserna av vaccin varit osäkra och ryckiga skapar detta osäkerhet för dem som får ersättning. Regeringen har väntat alltför länge innan de beslutat om förlängd ersättning och avsatt pengar för detta i budgeten. Detta har inneburit att personer i riskgrupp har stått utan ersättning. Det skapar självklart osäkerhet hos dem som är beviljade ersättning. Med anledning av detta är min fråga till statsrådet : Har statsrådet inlett några förberedelser för en eventuell förlängning av ersättningen till riskgrupper?
fr · H8111939 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1939 Styrning av av (M) till Statsrådet (S) har beslutat att se över sin förvaltning av sjukförsäkringen, eftersom det ökade antalet avslag på sjukpenningsansökningar inte kan förklaras med försämringar i folkhälsan eller förändrade regler. Regeringen, som styr myndigheten, är ytterst ansvarig och har målsättningen att minska antalet sjukskrivningar, och avslag i sjukpenningärenden har ökat kraftigt . slår nu själva larm och ska kartlägga och analysera sin förvaltning av sjukförsäkringen. Parallellt ska de analysera granskningsrapporter och den politiska styrningen av myndigheten, för att sedan ta fram förslag på ändringar som kan behöva göras. Det är uppenbart att det är styrning och ledning av som verkar ha fallerat. Ytterst är detta regeringens ansvar. Handläggare på som en forskare intervjuat hävdar, enligt uppgifter i , att det är signaler uppifrån som gjort att väldigt sjuka människor har nekats ersättning då bedömningarna av sjukersättning tolkats på ett problematiskt sätt. Självklart väcker dessa uppgifter frågor om hur, varför och på vilket sätt dessa signaler letat sig ner till handläggarnivå. Det är därför viktigt för rättssäkerhetens och tilliten till systemets skull med en översyn och därefter en tydlig ansvarsfördelning. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att säkerställa att kan göra ett rättvist arbete gentemot dem som söker ersättning genom sjukförsäkringen?
fr · H8111940 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1940 Läget för demokratin i av (M) till Utrikesminister (S) Det politiska läget i försämras alltmer. präglades av våldsamheter, kravallpolis ska ha stormat oppositionspartiet och oppositionsledaren är gripen. har tidigare utgjort en viktig förebild för demokratisk transition, kampen mot korruption och ett starkt transatlantiskt engagemang i östra . Att , med bred folklig uppbackning, sökt sig mot EU och Nato har haft en viktig stabiliserande effekt. Säkerheten i både landet och regionen måste vara prioriterat under det svenska OSSE-ordförandeskapet. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister : Hur har ministern agerat för att stödja demokratisering och en lösning på den politiska krisen i , såsom vid sitt besök i ?
fr · H8111941 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1941 Problem för äldre i det digitala samhället av (S) till Statsrådet (S) Det svenska samhället digitaliseras i snabbt tempo. Detta är i många avseenden en positiv utveckling och måste självfallet bejakas. Men denna omvandling rymmer också problem. Ett av dessa problem är det utanförskap som blivit följden för många i den äldre generationen. Det uppskattas att av befolkningen är ”nedkopplad” och att långt fler har problem med att använda den digitala tekniken. Svårigheter har uppstått för dessa människor att få kontakt med myndigheter och med institutioner som står för vård och annan samhällsservice. I många fall handlar det om personer vars livssituation gör dem särskilt beroende av sådana kontaktmöjligheter. Det är uppenbart att alltför liten hänsyn tagits till personer med olika handikapp, inklusive de svårigheter som följer med stigande ålder. Nedsatt syn, hörsel och motorik gör att många stängs ute i det samhälle som förutsätter digital kompetens. Den som inte har ett fungerande bank-id har i vissa lägen svårt att göra inköp eller få tillträde till organiserade möten. Att köpa biljetter till buss, tåg, bio eller teater har blivit komplicerat. Den service bankerna erbjuder har blivit alltmer digitaliserad. Med telefonkatalogens bortgång har det skapats problem för en del att till och med få fram ett sökt telefonnummer. I det här mönstret finns förstås också ett jämlikhetsproblem. Datorer och mobiler är inte gratis och inte heller deras användning. För äldre med låg pension har digitaliseringen därmed blivit särskilt kännbar. Mycket tyder dessutom på att det är inte minst äldre kvinnor som drabbats av denna framväxande nya form av utanförskap. Som en följd av pandemins konsekvenser har den verkliga situationen för äldre personer fått större uppmärksamhet. Begreppet ålderism har slagit rot. I det sammanhanget är det viktigt att också analysera vad som bör göras för att överbrygga de problem för äldre som digitaliseringen faktiskt skapat. Det är positivt att en allmän debatt nu tycks vara på gång om just detta problem. Men det är viktigt att förstå att vad som krävs inte är att bromsa de tekniska framstegen. Vad det handlar om är att säkerställa att det finns alternativ kvar för dem som inte har möjlighet att tillgodogöra sig de genvägar som den nya tekniken erbjuder. I grunden är detta en demokratifråga. Min fråga till statsrådet : Vad mer kan göras för att motverka det utanförskap som blivit följden för många äldre av att kontakt med myndigheter och annan samhällsservice i så hög grad förutsätter att den enskilde är och kan vara digitalt uppkopplad?
fr · H8111942 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1942 Bottentrålning av (M) till Statsrådet (S) Fiskebeståndet har minskat kraftigt i . Det finns flera orsaker till det. Miljöförstöring kommer främst från de tidigare som släppt ut både olja och avlopp direkt i . med auktoriserade fiskeguider har i stor omfattning fiskat på privata vatten utan att ersätta ägarna till vattnen. Detta sammantaget har gjort att beståndet minskat successivt . har dessutom stora trålare börjat med aggressivt fiske med bottentrålning efter ostkusten. Det gör att det lokala småskaliga fisket är på väg att slås ut på ostkusten. Därför bör det utredas hur vi som första steg för att rädda fiskbeståndet på ostkusten kan förbjuda eller kraftigt begränsa bottentrålning. Min fråga till statsrådet : Har statsrådet vidtagit, eller kommer att vidta, några åtgärder för att motverka eller stoppa bottentrålning längs ostkusten?