ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113147 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3147 Antalet cykelolyckor av (M) till Infrastrukturminister (S) har i en rapport (2021:728) visat antalet cykelolyckor med personskador med en medicinsk invaliditet eller mer. Tabell 1: Cykelolyckor Allvarligt skadade med en medicinsk invaliditet på eller mer År Skadade År Skadade 2010 1 706 2016 2 055 2011 1 857 2017 2 071 2012 1 781 2018 2 035 2013 2 175 2019 1 942 2014 2 203 2020 2 004 Källa: Strada (utredningstjänstens bearbetning) var det 2 004 cykelolyckor i med en personskada. Det kan exempelvis jämställas med 87 olyckor per personskada med a-traktor i under motsvarande år. Det statistiska underlag som har använts i rapporten bygger på bearbetade uppgifter från informationssystemet Strada, som Transportstyrelsen är ansvarig för. Uppgifterna i Strada baserar sig dels på sjukvårdens inrapportering av skador, dels på uppgifter om olyckor inom vägtransportsystemet. Det underlag som polisen lämnar är långt ifrån lika omfattande som sjukvårdens eftersom det absoluta flertalet cykelolyckor inte dokumenteras. Det bör också framhållas att det finns ett stort mörkertal i fråga om antalet personskador som en följd av olyckor med cykelfordon, vilket innebär att många, framför allt lindrigare skador, aldrig kommer till sjukvårdens kännedom. Rapporten visar också att de flesta olyckor med personskada sker i och , medan och har väsentligt färre olyckor med personskada. Varje olycka med en cykel med personskada är självklart en olycka för mycket. Över tid så har inte antalet olyckor minskat utan tvärtom ökat . Det ställs exempelvis inte krav på vinterdäck med dubb för cyklar som används , och det kan finnas många fler åtgärder för att minska antalet cykelolyckor i . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad har ministern för plan för att minska antalet olyckor med personskada i för cyklister?
fr · H8113148 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3148 Objektiv undervisning i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Utbildningsminister har vid tidigare tillfällen återkommande sagt sig ha ett stort förtroende för att de som arbetar inom skolväsendet utför sina uppgifter på ett sakligt och korrekt sätt. Det är bra, och undertecknad delar denna uppfattning. Trots att såväl undertecknad som utbildningsministern ser skolan som en mycket viktig bildningsinstitution saknas en gemensam syn på vikten av objektivitet. Detta har varit enkelt att konstatera efter en rad tidigare skriftliga frågor från såväl undertecknad som från andra ledamöter (frågorna 2584, 2588, 2735 och 2837). Dessa frågor har delvis sin grund i ett tidigare omdiskuterat fall med en historielärare som kritiserats av en förälder för bristande objektivitet, och där utbildningsministern var snabb med att påpeka att en förälder inte skulle lägga sig i undervisningen. Det råder ingen som helst tvekan om att samtliga lärare måste få samhällets stöd för sitt viktiga arbete utan att vårdnadshavares partipolitiska tillhörigheter stör undervisningen. På samma sätt måste dock elever få slippa lärares partipolitiska preferenser, och vårdnadshavare måste få en chans att föra en dialog med sina barns lärare samt lyfta befogad kritik. Att politisk indoktrinering i skolan pågår är en realitet. Undertecknad, som initialt över huvud taget inte haft någon åsikt rörande vederbörandes eventuella övertramp i undervisningen (sannolikt har vi en ömsesidig syn på händelserna som diskuterats), kom därför att förvånas när en färsk debattartikel skriven av den omtalade historieläraren publicerades. Debattartikeln förstärkte nämligen misstankarna om politisk indoktrinering och gör att vi klart och tydligt ser att mycket tyder på en politiskt färgad undervisning från läraren i fråga. I debattartikeln ser vi inte bara rena lögner om som parti, utan även en direkt uppmaning att motverka de ”mörka krafterna” som antyds vara just . Givetvis ska alla lärare likt övriga invånare få rösta på eller tycka precis vad de vill. Skolan ska dock så långt det är möjligt vara fri från politisk påverkan. Den ska i stället fokusera på kunskap och bildning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern några problem med att lärare i sin undervisning ljuger om eller försöker motverka vissa partier, och om så är fallet, skulle ministern kunna tänka sig att verka för att det stoppas?
fr · H8113149 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3149 Utbetalningar av läxhjälpsbidrag av (SD) till Utbildningsminister (S) , eller närmare bestämt i skattebidrag från , beviljades till en påstådd somalisk förening (”Rajo”) i syfte att ordna läxhjälp åt skolbarn i för . Av dessa skulle gå till hyra av egna lokaler, trots att deras så kallade verksamhet påstås bedrivas i , men även här visar det sig att ABF:s lokalansvarige inte ens känner till nämnda förening. Efter att nyhetskanalen granskat och lyft fram detta visar det sig att nära på samtliga personer bakom föreningen är påhittade, och ordföranden existerar över huvud taget inte – bilderna på henne och övriga påstådda styrelsemedlemmar är stulna från sociala medier och nyhetsartiklar eller är arkivbilder. Faktum är att bara en person i föreningen visar sig existera, nämligen den 33-årige vice ordföranden. Det är dock inte det enda avslöjandet om hur skattepengar avsedda för läxhjälp har slussats till annan verksamhet. Stiftelsen har genom en gedigen granskning visat att har beviljat bidragspengar till en salafistisk koranskola i . Salafistiska organisationer står som bekant långt ifrån den gängse synen på demokrati, jämställdhet och de fundamentala fri- och rättigheter som vi har i vårt land. Därtill vet vi att skolan i fråga hyst salafistiska predikanter samt att det i dessa sammanhang förekommer antisemitism, hat mot shiamuslimer och andra minoriteter, terrorhyllningar, en undermålig kvinnosyn och grov homofobi. Vidare önskar dessa strömmingar på intet sätt verka för integration utan ser tvärtom e vårt samhälle som ont, och något att distansera sig ifrån. I denna visar det sig att enbart 6 av de 142 sökande organisationer har fått avslag på ansökan om läxhjälpsbidrag – bland de godkända finns även andra grupper som uppenbart främjar olika former av extremism (exempelvis palestinska Grupp 194 och somaliska ). Dessa fakta pekar på hur lättvindigt pengar betalas ut från . Oavsett om det handlar om solklara bedrägerifall, som med den påhittade somaliska föreningen , eller om att pengar slussas till extremister är det uppenbart att det krävs rejäla förändringar av rutiner kring bidragsutbetalningar och granskningen av dessa. Bara har fått 60 miljoner att fördela – pengar som i stor utsträckning alltså går till rent skadliga projekt eller inga projekt alls. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern vidta några åtgärder för att säkerställa att det finns rutiner vid för att bidragsutbetalningar till läxhjälpsstöd går till legitima organisationer, och ser ministern något behov av skärpt granskning?
fr · H8113150 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3150 Höjd jaktkortsavgift av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Det statliga jaktkortet infördes . Syftet var att skulle få medel till att administrera jakt och viltvård. Pengarna från jaktkortsavgiften skulle gå tillbaka till jakten genom det allmänna uppdraget och genom olika viltvårdsinsatser. används en hel del av de pengar som jägarna betalar till andra saker, bland annat finansiering av viltforskning kring rovdjur. Detta trots att regeringen har beslutat att inte ska ha något med rovdjursförvaltningen att göra. Pengarna går också alltmer till andra organisationer med andra syften än att främja jakten i landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att pengarna från jaktkortsavgiften mer riktat går tillbaka till jakten och det allmänna uppdraget genom olika viltvårdsinsatser?
fr · H8113151 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3151 Kärnkraften i en ny säkerhetspolitisk strategi av (M) till Statsrådet (S) Regeringen arbetar med att ta fram en ny säkerhetspolitisk strategi. Utifrån agerande i vårt närområde och avtal med den ryska energijätten finns här aspekter att väga in i en ny säkerhetspolitisk strategi. Sedan det klargjorts av den tjeckiska säkerhetstjänsten att det var ryska GRU-agenter som genomförde sprängningen i ett vapenlager i , som utöver omfattande skador även ledde till två omkomna, valde den tjeckiska regeringen att vidta åtgärder. meddelade den tjeckiska regeringen att 18 ryska diplomater skulle utvisas. Därutöver meddelade regeringen att det ryska energibolaget inte skulle få vara med och lämna anbud på nytt kärnkraftverk. Regeringen angav säkerhetsskäl. har i en resolution manat till stopp av Rosatoms inblandning i kärnkraftverk i EU. Det är detta Rosatom som har avtal med om kärnbränsleleveranser till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet ; Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fånga upp ambitioner att använda kärnkraften som maktmedel i den nya säkerhetspolitiska strategin?
fr · H8113152 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3152 En fungerande färja till av (V) till Infrastrukturminister (S) Färjeleden till anses vara den mest utmanande i . Ingen annan led går utomskärs. Den är också längst – – vilket motsvarar en landmil. Överfarten tar normalt . råder exceptionella isförhållanden jämfört med de mer skyddade skärgårdarna söderut. Trots två färjor, en svävare och en helikopter var de 70 fastboende på isolerade . Denna vinter var man utan färja . har beslutat om en plan för . Den innebär färjetrafik under isfri period enligt tidigare direktiv, att svävaren ska sättas in då isen blivit över Kvarken samt att helikopter sätts in först efter fem dagars stillestånd efter att varken färjan eller svävaren kan trafikera leden. Många hävdar att beslutet medför att avviker från sitt uppdrag för en fungerande trafik till . när ön varit isolerad agerade kommun, Region och i och tog beslut om att ta ansvaret för vinterleden denna vinter. Alla tre parterna var tydliga med att detta egentligen var ansvar, men i och med den akut uppkomna situationen trädde de in för att staka ut skoterleden. pendlar man mellan att använda två färjor: , som ligger på varv efter skador på grund av is och inte förväntas kunna vara i bruk förrän omkring midsommar, och som klarar is men är gammal och snart slutkörd. En utredning kom fram till att en ny färja behövdes. inträffade ett dramatiskt motorhaveri i hårt väder. Det medförde att drev i med 18 passagerare, varav fem barn, för att slutligen med hjälp av bogsering nå hamn i . togs en ersättningsfärja, , upp från . Den färjan kan ta max 30 passagerare och mindre gods – ”pålägg och post”, som en öbo uttryckte det – men inga fordon. Det finns ett uppdämt behov av tyngre transporter av bland annat byggmaterial. Därtill kommer öbornas beroende av turister och en oro för hur de tre fullbokade vandrarhemmen ska kunna tillgodose sina gästers behov. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att särskilt de boende, men också inbokade gäster, kan lita på trygga transporter till och från liksom att ön kan få ut nödvändiga förnödenheter?
fr · H8113153 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3153 Industrispår för hållbar pappersindustri av (V) till Infrastrukturminister (S) För att nå de miljö- och klimatmål som satt upp till 2030 måste en större andel gods transporteras på miljövänligare sätt än med dagens vägtransporter. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären, enligt ett beslut i 2017. Konkurrenskraftiga och hållbara godstransporter ger stora transportköpare såsom industrier möjligheter att växa, vilket i sin tur stärker ekonomin och skapar förutsättningar för fler jobb. Således är en övergång mot en större andel hållbara transporter viktigt för klimatet likväl som ekonomin. bruk utanför , som producerar kartong, undersöker just nu en uppgradering och expansion av anläggningen där ett av målen är att gå mot fossilfri produktion. De färdiga produkterna skeppas till på export, och det initiala huvudflödet sker med tåg mellan bruket och hamn. Infrastrukturen i området har redan nått sitt tak. En satsning på järnvägen och ett triangelspår vid är nödvändigt för att ge bruk möjlighet att ytterligare öka andelen järnvägstransporter, vilket också skulle resultera i färre lastbilstransporter. Detta ger ett positivt miljöavtryck, ökad trafiksäkerhet och mindre vägtrafikbelastning i form av trängsel och slitage. bruk trafikerades med närmare 1 000 tåg , cirka 3 tåg per arbetsdag. Varje vedtåg motsvarar 34 lastbilsekipage, och ett fullt tågsätt med kartong ut motsvarar cirka 45 lastbilar enkel väg. Med en expansion skulle godstransporterna fördubblas. En satsning på Värmlandsbanan inklusive triangelspår skulle resultera i färre lastbilstransporter. Ett triangelspår mot Skoghallsbanan, som kringgår , är inte bara önskvärt för industrin utan skulle även föra med sig många miljö- och klimatfördelar för regionen och närområdet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att verka för en förbättrad infrastruktur runt om i form av ett triangelspår mellan Värmlandsbanan och Skoghallsbanan?
fr · H8113154 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3154 Studieskuldsavskrivning av (V) till Statsrådet (S) tillsattes den parlamentariska av den dåvarande landsbygdsministern . Utredningen lämnades över . 75 konkreta förslag hade utredningen kommit fram till. Tyvärr har få av dessa förverkligats, detta trots att klyftan mellan stad och land är påtaglig. Hela ska leva gjorde en Novusundersökning 2019, och av de svarande sa att det finns en klyfta mellan stad och land, och ansåg att den ökat . En av punkterna behandlade en viktig reform om studieskuldsavskrivning för människor som flyttar för att arbeta till någon av de 23 kommuner i norra och där företag har särskilt svårt att utveckla sina företag på grund av långa avstånd och glest befolkade arbetsmarknadsregioner. Här ingår bland annat , , , , , , /och . Ett arbete inleddes för att utarbeta ett sådant förslag, men än har inget presenterats trots att nu har gått. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att utarbeta ett förslag med studieskuldsavskrivning för människor som flyttar till någon av de 23 berörda kommunerna för att arbeta?
fr · H8113155 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3155 Uppdelade sjukperioder av (V) till Statsrådet (S) Den så kallade rehabiliteringskedjan som infördes innebär att fasta tidsgränser påverkar prövningen av rätten till sjukpenning. med sjukpenning ska beakta om den sjukskrivne kan försörja sig efter omplacering till något annat arbete hos arbetsgivaren. ska även beakta om personen kan försörja sig själv genom förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller något annat lämpligt arbete som är tillgängligt. Alla sjukperioder med ska räknas samman, vilket innebär att det kan räknas som dag 180 eller dag 365 trots att sjukdomsfallet är nytt. Problemet med denna regel har, precis som många andra brister i sjukförsäkringen, blivit ännu tydligare under coronapandemin. Flera av de som drabbats av covid-19 och sedan fått långtidscovid men arbetat mellan sjukdomsperioderna har fått indragen sjukpenning efter att de nått de fortsatt hårdare prövningarna vid tidsgränserna. Bland annat har berättat om en ambulanssjuksköterska som först skadade handen i jobbet och efter sjukperioden kopplat till den skadan återgick i arbete och då smittades av covid-19 och fick långtidscovid. Eftersom sjukperioderna räknades samman utförsäkrades hon. har beslutat om en mer tillåtande prövning vid dag 180, men vid dag 365 är det endast möjligt att skjuta upp prövningen med hänsyn till att vården eller rehabiliteringen inte har kunnat genomföras. Den förändrade bedömningen av normalt förekommande arbete börjar tillämpas . Därmed finns fortfarande brister i regelverket som riskerar att drabba människor hårt. anser att mycket mer måste göras för att laga sjukförsäkringen. Det är bra att regeringen börjat agera, men de tagna initiativen är otillräckliga. Den bästa lösningen vore att avskaffa rehabiliteringskedjan och ersätta den med en ordning som bygger på den steg-för-steg-modell som tillämpades tidigare. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att åtgärda problemen som uppstår till följd av att alla sjukperioder med ska räknas samman?
fr · H8113156 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3156 Våldsutsatta kvinnor med funktionsvariation av (V) till Socialminister (S) Enligt utsätts kvinnor med funktionsnedsättning för våld lika mycket som eller mer än andra kvinnor, och kvinnor med intellektuell och psykisk funktionsnedsättning brukar betraktas som särskilt sårbara. Svårigheter för våldsutsatta som har en särskild utsatthet att få skydd och stöd på ett skyddat boende har även tidigare lyfts fram i olika rapporter, och uttryckte för rättigheter för personer med funktionsnedsättning oro över det våld som kvinnor med funktionsnedsättning utsätts för och över den låga andel skyddade boenden som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och rekommenderade att bland annat bättre identifiera våldet och tillse att stöd fanns tillgängligt. Även flera andra undersökningar tyder på att kvinnor med funktionsnedsättning som grupp är mer utsatta för våld än kvinnor utan funktionsnedsättning. I högre utsträckning riskerar kvinnor i den här gruppen att bli utestängda från samhället på grund av olika faktorer såsom bristande tillgänglighet, svårigheter att tillgodogöra sig information, särskild beroendeställning till en omvårdnadsperson etcetera. Enligt saknar många kvinnojourer möjlighet att ta emot kvinnor med psykisk funktionsnedsättning. Alla jourer är heller inte fysiskt tillgängliga, detta trots att dessa kvinnor precis som kvinnor utan funktionsnedsättning ofta måste fly från sina hem vid misshandel i en nära relation. har tidigare i motionerna 2015/16:959 och 2018/19:2227 om mäns våld mot kvinnor och andra former av våld i nära relationer anfört att behovet av kompetent stöd till samtliga våldsutsatta kvinnor som söker hjälp måste öka. Kvinnor med funktionsnedsättning ska ha samma rätt till stöd och möjlighet till plats på skyddat boende, och det måste finnas boenden som är tillgänglighetsanpassade. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att öka möjligheten till stöd och skydd för våldsutsatta kvinnor med funktionsvariation?
fr · H8113157 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3157 Effektiviteten i Frontex verksamhet av (M) till Statsrådet (S) EU:s revisorer riktar hård kritik mot hur Frontex bedriver sin verksamhet. Gräns- och kustbevakningsbyrån är central i EU:s migrationspolitik och har fått ökade befogenheter samt är på väg att bli EU:s största och mest kostnadskrävande myndighet. Bland annat pekar EU-revisorerna på att Frontex brister när det gäller effektivitet i insatserna, kostnadskontroll och informationsutbytet mellan Frontex och medlemsländerna. Sammantaget konstateras att Frontex stöd till medlemsstater och Schengenassocierade länder i kampen mot olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet inte är tillräckligt ändamålsenligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser ministern att verka för att säkerställa att Frontex insatser blir mer effektiva och ändamålsenliga?
fr · H8113158 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3158 Politiska vildar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Situationen med politiska vildar är ohållbar. kan en person kandidera för ett visst parti och få ett mandat i en beslutande församling, för att sedan avsluta sitt medlemskap i partiet och bli medlem i ett annat, men fortfarande ha kvar sitt mandat i den beslutande församling. Det betyder att mandatfördelningen såsom väljarna har röstat fram rubbas, och därmed sätts den representativa demokratin ur spel. Ett exempel på detta är från kommun där av väljarna med ett mandats marginal har fått egen majoritet i kommunfullmäktige. Det mandatet har övergått till ett annat politiskt parti på grund av partibyte, och den moderata majoritet som väljarna röstade fram är därmed förlorad. Det är ohållbart att detta kan tillåtas ske. En lagförändring måste komma till stånd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förändra situationen?
fr · H8113159 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3159 Hot och våld mot tågpersonal av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Tågpersonal är en av de personalgrupper som varit mycket utsatta för hot och våld i sin yrkesutövning. Problemen har eskalerat som många tågföretag infört ensamarbete och tagit bort möjligheten att köpa biljetter på tågen, vilket ökar antalet situationer där hot och våld kan uppstå. Problemen är långt ifrån nya, och under pandemin har problemen och otryggheten ombord blivit än akutare, med ökande antal misshandelsfall, personal som blir spottad på och sprejad med okända vätskor och får saker kastade efter sig. Attackerna sker både ombord, där personalen ofta är ensam och inte kan komma undan från ett tåg i full fart, och när de rör sig på stationsområdet. Anmälningarna läggs ned i brist på bevis när personal inte vågar vara målsägande då deras namn och adressuppgifter blir offentliga och de kan utsättas för hot och våld även . Inte minst de som bor i mindre städer kan få sitt liv kringskuret även utanför arbetstid. Det finns även exempel på försök till mordbrand där brottslingar har tänt eld på en stationsbyggnad där ett tågföretag har sina personallokaler. Relativt ny lagstiftning medger kameraövervakning ombord på kollektivtrafik och på stationer och perronger utan att tillstånd måste sökas. Men det är ofta oklart vem som har ansvaret för att sätta upp kameror och tillse att dessa fungerar, och det är en fråga om resurser. Vem ska betala? Problemen har varit kända , men väldigt lite görs. Mer övervakning och fler väktare har inte och kommer inte att lösa grundproblemet och kan inte användas överallt och dygnet runt. tvingas människor att gå till jobbet rädda och med ont i magen för att samhället inte klarar att ta tag i ett utbrett problem. Det är naturligtvis under all kritik, och vi politiker har ett ansvar att ta. Lösningarna spänner över flera områden. Till exempel har drivit på för att fasa ut farligt och riskfyllt ensamarbete. I grunden är det ett arbetsmiljöproblem, och därför ligger det på arbetsmarknadsministern att samordna och driva på för lösningar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder vidtar regeringen för att komma till rätta med problemen?
fr · H8113160 · 2021-06-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:3160 Digital säkerhet av (SD) till Statsrådet (S) Flera stora sajter – från nyhetsmedier som och till svenska sajter som och TV4 och myndigheter som den brittiska regeringens webbplats – stängdes oväntat ned . Enligt uttalande från statsrådet står relativt välrustat när det gäller digital säkerhet, men han understryker att sårbarheten finns där för dem som är beroende av en eller ett fåtal underleverantörer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några särskilda åtgärder med anledning av det som hänt ett flertal mediebolag och myndigheter, och i så fall vilka?