ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111261 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1261 Effektiviserad massvaccinering av (SD) till Socialminister (S) Vaccinering mot covid-19 är lösningen för att vi ska klara oss igenom rådande pandemi. Det finns därför ett stort intresse av att detta sker snabbt och i en omfattande skala, varför undertecknad tidigt ställde frågor till socialminister (S) om vad hon avsåg att göra för att underlätta denna process. Precis som väntat har svaren varit bristfälliga, och regeringen har inte gjort särskilt mycket alls, varför vi i skrivande stund också ligger långt efter jämförbara länder. Vi har exempelvis enbart lyckats vaccinera hälften så många människor som vårt grannland , trots att invånartalet är dubbelt så stort. I , som har ett ungefär lika stort invånarantal som , är en av fem redan vaccinerade. framgår det dessutom att regeringen i ett brev har erbjudits hjälp av Farmaceuter. Yrkesgruppen skulle genom över 1 400 apotek runt om i landet kunna bidra till ett starkt komplement i vaccinationsprocessen (något som redan sker i bland annat våra grannländer och samt och ). Erbjudandet har dock varit förgäves: Socialministern har nämligen inte ens bemödat sig med att svara på brevet som adresserades . Ej heller har regeringen visat något intresse när arbetsgivarorganisation försökt få till ett möte med , i syfte att bistå i en effektivisering av vaccineringen. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Kan det vara aktuellt för ministern att verka för en snabbutbildning av farmaceuter för att bistå i vaccinationsprocessen, och varför har svar på detta erbjudande uteblivit?
fr · H8111262 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1262 Djurskydd på gårdar och slakterier av (SD) till Statsrådet (S) Såväl TV4 som SVT:s har visat filmer och reportage som påvisar grova överträdelser av gällande djurskyddsregler på vissa svenska gårdar och slakterier. Bland annat visar TV4 hur en ensamarbetande slaktare sparkar på och plågar grisar som helt eller delvis har bedövats och som inte heller avlivar dem inom de föreskrivna tidsramarna. I Uppdrag gransknings reportage visas djur från ett stort antal gårdar där förelägganden gjorts men där åtgärder för att förbättra förhållandena för djuren inte har vidtagits av djurhållarna. Av rapporteringarna att döma fungerar inte tillsynen tillfredsställande. I reportaget från får man höra att tillsynsmyndigheterna endast besöker av landets gårdar . Detta kan säkert bidra till att oegentligheter kan äga rum år utan att det uppdagas. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att se till att de lagar och regler som ska säkerställa djurens välbefinnande på landets gårdar och slakterier faktiskt efterlevs, och är exempelvis tillsyn av av alla gårdar tillräckligt?
fr · H8111263 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1263 Företagare som utnyttjas av den organiserade brottsligheten under pandemin av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Såväl nationella som lokala medier har rapporterat om hur organiserad brottslighet till sin fördel har utnyttjat coronakrisens negativa påverkan på företag i . Det har skett genom att lån på olika sätt har erbjudits till företagare som befinner sig i ett utsatt läge efter pandemins påverkan, och på så sätt försöka kunna utöva inflytande över eller ta över företagen i fråga. Företagare som har problem med att erhålla hjälp från banker är särskilt en måltavla för de kriminella, och i synnerhet rör det sig om företag inom restaurangbranschen. Representanter från branschorganisationen har medialt påtalat förekomsten av den aktuella problematiken. Coronakrisen är i såväl som resten av skadlig nog som den är för såväl privatpersoner och hushåll, och för landets företag. Det gäller ekonomiskt, men inte minst handlar det givetvis om hälsa och liv. Då kan det offentliga inte stå för passivt vid sidan om och se på när organiserad brottslighet utnyttjar det utsatta läget, utan i stället måste staten och inte minst de rättsvårdande myndigheterna agera resolut mot dessa kriminella krafter. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att motverka att organiserad brottslighet, likt i det aktuella fallet, utnyttjar coronakrisen för att på olika sätt utöva inflytande över och ta över utsatta företag i och resten av ?
fr · H8111264 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1264 Etiska handelsrestriktioner mot av (SD) till Statsrådet (S) De omfattande brotten mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i är välkända. Trots det har land efter land godtyckligt importerat kinesiska varor, just för att de är så billiga. Ett av de absolut viktigaste exportländerna för är , som av etiska skäl har valt att införa ett regionalt förbud mot bomulls- och tomatprodukter. Förbudet gäller råfibrer, kläder och textilier gjorda av bomull odlad i provinsen i västra samt tomatbaserade livsmedelsprodukter och frön från Xinjiang, då det finns en misstanke om att produktionen sker med hjälp av uiguriska tvångsarbetare. FN menar att trovärdiga rapporter vittnar om att omkring 1 miljon uigurer tros hållas i läger i regionen, där de används för tvångsarbete. Det finns även uppgifter om att det är en plats där folkmord äger rum. Undertecknad har motionerat om att undersöka omfattningen av produkter som härstammar från någon form av slaveri eller tvångsarbete. Dessvärre med föga resultat. Detta till trots lär det inte råda någon tvekan om att statsrådet delar min uppfattning om att det skulle vara oacceptabelt om svensk konsumtion bidrog till användandet av slavar, såsom uiguriska tvångsarbetare. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kan det bli aktuellt för statsrådet att likt införa restriktioner mot import av produkter som tillverkats med hjälp av tvångsarbete eller att lyfta denna fråga i det internationella samfundet?
fr · H8111265 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1265 1177 Vårdguiden av (S) till Socialminister (S) I Region har vi stora problem i styrningen av vården, och regionledningen verkar vara mer intresserad av att sälja ut och privatisera än av att säkerställa bästa möjliga vård för oss stockholmare. Just nu pågår ytterligare en affär i vår region. Nätläkarjätten har precis köpt upp bolaget som drivit 1177, och ska regionens tjänstemän ge okej för Kry att driva vårdgivningen i vår region. Dessutom har bolaget redan gjort klart att man avser att expandera ytterligare. Ska vi verkligen tillåta att en så vital del av vårdens infrastruktur som sjukvårdsrådgivning riskerar att styras av affärsintressen? När man är i behov av rådgivning och ringer 1177 måste man kunna lita på att det inte finns andra intressen än att ge dig bästa möjliga rådgivning. I och med den här affären får vi nu ett läge i vår region där nätläkarföretaget får kontroll över rådgivningen som samma bolag erbjuder vårdtjänster. För mig är det absurt att centrala delar av vårdens infrastruktur är privatiserade och ännu mer häpnadsväckande är det att Kry nu eventuellt får tillåtelse att driva 1177 som man driver vårdverksamhet. Risken för dubbla intressen är uppenbar. som denna affär genomförs befinner vi oss i den största kris vi upplevt och kanske kommer uppleva – belastningen på vården är enorm. om någonsin borde väl ändå alla politiska partier ta ansvar och sätta stopp för privatiseringar och marknadsexperiment. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser regeringen på denna utveckling, och hur ser vi till så att alla kan lita på 1177?
fr · H8111266 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1266 Länsstyrelsernas ökade tillsynsuppgifter av (SD) till Socialminister (S) rapporterades att länsstyrelsernas ordinarie kontrollverksamhet befaras påverkas negativt av det utökade ansvaret till följd av pandemilagen. Det gäller inspektioner av bland annat butiker och gym, som fått utökade restriktioner med anledning av den pågående pandemin. Länsstyrelsernas utökade ansvar i och med den tillfälliga pandemilagen innebär enligt den nationella samordnaren för den utökade tillsynen att kontroller av djurskydd och miljö kan bli lidande. Tillsynen gäller inte enbart butiker och gym utan även privata fester, att lokaler inte hyrs ut till fler än åtta deltagare, att se över fritids- och kulturverksamhet, kollektivtrafik och inrikes flygtrafik. Tillsynen ska bland annat omfatta att handelsplatser korrekt beräknat maximalt antal kunder som får vistas i en butik och om lokalerna är utformade så att besökare kan hålla avstånd. De nya tillsynsuppgifterna är således omfattande. är väl införstådda med att särskilda omprioriteringar måste aktualiseras med anledning av att vi befinner oss i en mycket svår kris. vill vi säkerställa en ordning där undanträngningseffekter som påverkar den ordinarie verksamheten hanteras på ett ansvarsfullt sätt under covid-19-lagens giltighetstid. Då krävs en aktiv politik. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att se till att länsstyrelserna ges erforderliga resurser för den extra tillsynsverksamheten till följd av den tillfälliga pandemilagen, så att inte ordinarie viktig tillsynsverksamhet drabbas?
fr · H8111267 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1267 Regeringens ståndpunkt om det andra amorteringskravet av (SD) till Statsrådet (MP) Vid en interpellationsdebatt i ställde jag frågan om regeringen avser att avskaffa det andra amorteringskravet. Statsrådet svar gav inga indikationer på att regeringen, eller åtminstone , hade några sådana planer. () publicerade Socialdemokraterna en debattartikel i där följande gick att läsa: ”Vi menar att det är rimligt att se över amorteringskraven. Att låntagare ska amortera är klokt och i grunden rätt. Men alla de pålagor som skett är med största sannolikhet inte motiverade. Framförallt är det orimligt med så framtunga amorteringar som är fallet. Unga och förstagångsköpare stängs ute eftersom amorteringarna är som tyngst i början av ett låns löptid. För unga människor innebär det att de ska amortera som mest när inkomsten är som lägst. Ett mer välavvägt amorteringskrav för unga och förstagångsköpare vore önskvärt.” Vid interpellationsdebatten svarade inte statsrådet på min fråga om han delade Socialdemokraternas analys, vilket är problematiskt eftersom det blir svårt för väljarna att avgöra vilket besked som egentligen gäller. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är regeringens officiella besked: utesluter man ett avskaffande av det andra amorteringskravet?
fr · H8111268 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1268 Frihandelsavtal med av (SD) till Statsrådet (S) är en välmående demokrati med nästan 24 miljoner invånare. och delar dessutom en lång rad centrala värderingar såsom respekt för demokrati och mänskliga rättigheter samt försvaret av rättsstatsprincipen och yttrandefriheten. präglas också av en stabil ekonomi som till stor del baseras på högteknologiska varor, och de har ett omfattande välstånd bland invånarna. Ur ett internationellt perspektiv är dessutom en mycket viktig aktör på världshandelsmarknaden och har såväl fullvärdiga som inofficiella diplomatiska förbindelser med en lång rad länder världen över. I benämns diplomatiska delegation Mission, men delegationen fungerar i stort sett som vilken ambassad som helst. och har mycket att tjäna på ett utökat samarbete, inte minst mot bakgrund av att båda länderna är framstående producenter av it-infrastruktur och högteknologiska produkter. Landet är en given destination för innovationskraftiga svenska företag som önskar ta sig närmare många tillväxtmarknader. Det finns därför ett ömsesidigt intresse av att utnyttja den potential som ett långtgående akademiskt utbyte för med sig, och utökade handelsrelationer skulle enbart stärka våra länder. är också i flera avseenden ett positivt exempel med en snabb ekonomisk tillväxt vilket också bidragit till en hög välfärdsnivå. Ett fördjupat samarbete skulle kunna utveckla redan befintliga välfärdssatsningar och utbildningsmöjligheter samt stimulera ekonomiska investeringar. EU, som är en av de största investerarna i är också en av viktigaste handelspartner. Ett utökat samarbete skulle kunna möjliggöra ytterligare tillväxt i båda regionerna. EU har arbetat för upprättandet av diverse olika frihandelsavtal även utanför unionen. Frihandelsavtal har en lång rad fördelar, och såväl EU som skulle tjäna på om inkluderades i EU:s handelsområde genom ett eget frihandelsavtal med unionen. Det skulle förenkla och förbättra handel som skyddet av de omfattande europeiska investeringarna i utökades. Dessutom skulle det kunna bidra till att fler taiwanesiska företag lockades till att investera i , vilket leder till högre sysselsättning. Stärkta handelsförbindelser bidrar även till att mänskliga rättigheter, inklusive den taiwanesiska demokratin och yttrandefriheten, förstärks. Mot bakgrund av detta önskas statsrådet svara på följande fråga: Hur ser statsrådet på upprättandet av ett frihandelsavtal mellan och , och kan statsrådet tänka sig att verka för detta i EU-kretsen?
fr · H8111269 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1269 uppdrag av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har en viktig uppgift att erbjuda sysselsättning för personer med funktionsvariationer. Flera granskningar av har visat på en oroande försämring gällande uppdrag. Diskussionerna kring arbetsmarknaden för personer med funktionsvariationer har till den största delen kretsat kring det statliga företaget grunduppdrag, roll, uppgift och mål. och dess mycket omfattande offentliga subventioner har i allt mindre utsträckning inriktats på den egentliga målgruppen, det vill säga personer med funktionsvariationer. Det finns dessutom en mycket befogad diskussion om marknadsaktiviteter över hela landet där man mot bakgrund av både stora offentliga subventioner och en egen nedprioritering av egentliga målgrupp kan skaffa sig mycket stora marknadsandelar i förhållande till övriga privata aktörer. Arbetsförmågan hos arbetstagare har ökat, och antalet personer med behov av stöd har minskat. Även är kritisk till avsaknaden av transparens inom verksamheten, och det råder oklarheter kring vilka funktionsnedsättningar personer inom har. För krävde i ett tillkännagivande till regeringen att skulle återgå till sitt kärnuppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur fortskrider ministerns arbete med det tillkännagivande som lämnat gällande återgång till sitt kärnuppdrag samt hur ser tidsperspektivet ut?
fr · H8111270 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1270 Åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Vi ser en stigande ungdomsarbetslöshet i kölvattnet av coronakrisen. Av de unga i åldern 18–som står utan arbete eller studier är en betydande andel unga män. För att säkerställa att vi inte får en betydande klyfta mellan andelen kvinnor och män som arbetar krävs insatser som fyller glappet. Med anledning av ovanstående frågar jag arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att få bukt med situationen där fler pojkar än flickor står utanför arbetsmarknaden?
fr · H8111271 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1271 Vacciner mot covid-19 till fattiga länder och folk av Amineh Kakabaveh (-) till Socialminister (S) Det finns bättre utsikter att i den rika delen av världen besegra den pågående pandemin tack vare de vacciner som börjat produceras. Det kommer dock att dröja innan pandemin nått sin fulla styrka och vaccinerna nått fattiga länder i , och . Det finns alltså anledning att befara att den allmänt skeva fördelningen av ekonomiska resurser i världen även kommer att gälla fördelningen av vacciner mot covid-19. och andra länder inom EU och västvärlden, där pandemin först fick fäste, brottas självklart med att vaccinera sin egen befolkning. Men snart kommer pandemin med stor sannolikhet att sprida sig till fattiga och folkrika länder. tillhör de länder som inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att ha vaccinerat större delen av sin befolkning. Detsamma gäller även en del andra länder inom EU. som detta sker kommer fattiga länder och folk sannolikt att lida akut brist på vacciner. som pandemin sprider sig och grasserar i världen har vi sett hur världens diktaturregimer, som men också den avgående Trump, använder den i sitt nationella och internationella politiska spel. President gjorde det genom att nonchalera den helt. I det politiska maktspelet mellan och använder båda sidor pandemin och vaccinet som politiskt tillhygge. under Trump var motsträvigt när det gällde att förse med vacciner, och den iranska regimen svarar med att inte ta emot några vacciner från väst. Man har med andra ord uppnått en perfekt destruktiv låsning, som går ut över det iranska folket som är hårt drabbat av pandemin. Pandemin i sig tar inga politiska hänsyn. I många av världens länder råder ekonomisk ojämlikhet. Förmodligen kan en del rika köpa vaccin privat, men större delen av befolkningen har inte den möjligheten. Om man anser att alla människor har samma värde påbjuder solidariteten och humaniteten , som har varit ledande i detta avseende, att göra en insats för världens fattiga och pandemidrabbade. Därför menar jag att och EU borde ge de hårdast drabbade länderna katastrofbistånd till exempel i form av olika vaccinationsprogram. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att för del och inom EU ta upp frågan om katastrofbistånd till exempel i form av vaccinationsprogram till de fattiga länder och folk som med stor sannolikhet framöver kommer att drabbas mycket hårt av covid-19-pandemin?
fr · H8111272 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1272 Användandet av neodym och dysprosium av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) finns det 4 200 vindkraftverk i (2020). Direktverkande vindkraftverk kan innehålla neodym och dysprosium. Generatorer och motorer görs effektivare med neodym, men mineralet behövs egentligen inte för utbyggnaden av vindkraft. De båda ämnena spås användas i stor utsträckning i framtida elbilars batterier. Användandet är kontroversiellt och det finns röster som vill se ämnena förbjudna. Min fråga till miljö- och klimatminister är därför: Vilken är ministerns bedömning av det framtida användandet av neodym och dysprosium?
fr · H8111273 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1273 Den rekordhöga arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen lovade att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. I stället ligger vi i botten av arbetslöshetslistan tillsammans med länder som . meddelar Arbetsförmedlingen att har det högsta antalet arbetslösa . Arbetsförmedlingen spår att arbetslösheten kommer att öka ytterligare på grund av hårdare restriktioner. Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa att vallöftet om EU:s lägsta arbetslöshet hålls?
fr · H8111275 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1275 Utvisning av säkerhetsskäl av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Personer som utgör en säkerhetsrisk ska inte få vistas i , om det inte föreligger förhinder för utvisning. Det är Säkerhetspolisen () som bedömer om en person ska anses vara en säkerhetsrisk och ansöker om utvisning av personen hos . Om beslut överklagas ska verket lämna över ärendet till Migrationsöverdomstolen. Det finns få möjligheter för den enskilde att överklaga. och Migrationsöverdomstolen får inte ta del av allt underlag som har i ärendet. Det leder till ett underskott på information som kan vara mycket negativt för den utvisningshotade personen eftersom myndigheten och domstolen blir helt beroende av Säpos bedömning. Rättssäkerheten brister eftersom enskilda inte har rätt till ett tvåpartsförfarande med prövning av sitt utvisningsärende inför domstol. Det saknas transparens kring vilka uppgifter baserar sina frågor på under förhör. Frågor om demokratiskt valda partier i andra länder och kopplingar till oppositionsorganisationer kan vara relevant för att ställa i enskilda fall. Detsamma gäller frågor om deltagande på demonstrationer med polistillstånd, vilka flaggor en demonstration innehöll, om personen är engagerad i kvinnors och barns rättigheter eller frågan om regioners självstyre. Detta väcker frågor kring vilket samarbete som har med den turkiska säkerhetstjänsten. Att ett lands säkerhetstjänst baserar sina frågor på aktiviteter som enskilda personer har rätt att utföra enligt svensk grundlag är ett problem. Det kan gälla sådant som att delta vid demonstrationer, uttrycka sin åsikt, och vara i opposition. Det är rimligt att inte delger allmänheten varför dessa frågor ställs, men myndigheten måste vara medveten om att stark kritik uppstår när enskilda personer ställs till svars för händelser som inte är kriminella och sedan blir utvisade. Det finns ingen allmän definition av vilka organisationer som är terrororganisationer. Olika länder definierar terrorism på olika sätt. Ett exempel är att definierar kurdernas organisering för rätten till sin frihet som ett hot mot landet. I är det inte olagligt eller kriminellt att stödja demokratiska partier eller organisationer som arbetar för demokrati och självstyre. Men auktoritära regimer fängslar oppositionsledare, förföljer människor och sprider felaktig information. Om baserar sina förhör av personer som misstänkts utgöra en säkerhetsrisk på felaktiga underrättelser får det förödande konsekvenser för dessa personer och deras familjer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ska ministern garantera att Säpos underrättelseinformation och frågor om säkerhetsrisker inte baserar sig på auktoritära länders enskilda uppfattning om politiska partier och organisationer?
fr · H8111276 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1276 Utebliven coronaersättning av (M) till Statsrådet (S) Under inledningsskedet av krishanteringen i samband med pandemin var statsministern med regeringskollegor tydliga med vikten av att invånare i riskgrupp skulle stanna hemma för att inte utsätta sig själva för fara som vi skulle minimera risken för ett högre tryck än nödvändigt på sjukvården i den akuta krisen. Personerna i riskgrupp lovades ersättning för förlorad arbetsinkomst, vilket skulle hanteras av . Beslutet var rimligt utifrån den givna situationen och gott så. Problemet uppstod sedan när personerna stannade hemma, sökte ersättning hos och nekades då de inte kunde uppvisa att de var sjuka. Vilket ju var själva poängen. De skulle inte vara sjuka eller bli sjuka. Då hade syftet fallit. System är aldrig vattentäta, men om intentionen är att människor i riskgrupp ska stanna hemma och låta bli att arbeta och sedan kompenseras för det bör också flexibiliteten och viljan att lösa finnas där. Regeringen överlåter utförandet åt som i sin tur skyller på brist i politiskt fattade beslut, mellanrum, glapp. Och fast i glappen – utan ersättning – sitter medborgare som litat på statsministern och regeringens företrädare och som tagit sitt ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets mening att alla som ingår i riskgrupp och som under pandemin följt rekommendationerna och stannat hemma från förvärvsarbete ska ersättas av för lönebortfallet?
fr · H8111277 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1277 vargstam av (M) till Statsrådet (S) När propositionen En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) antogs av fanns det en tydlig majoritet i riksdag som gav tydliga ramar för att antalet vargar skulle vara 170–270. Därefter har utökat antalet till minst 300 vargar i . I stället borde vargstam vara högst 170 vargar. ändring av minsta antalet vargar har aldrig varit uppe för ny prövning i . Detta innebär att den nya nivån för antalet vargar inte har stöd. Riksdagsbeslut ska ju respekteras och följas av såväl regeringen som av ansvariga myndigheter. Om myndigheter och regeringen anser att ett riksdagsbeslut behöver ändras ska regeringen återkomma till med ändringsförslaget för ett nytt beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att återkomma till för att pröva om bedömning av minst 300 vargar i verkligen har stöd?