ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111766 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1766 Brott mot mänskliga rättigheter i av (SD) till Utrikesminister (S) Två amerikanska senatorer från såväl Demokraterna som Republikanerna har genom ett brev, som fått signaturer av över 50 andra senatorer, uppmanat sin regering att agera för att de mänskliga rättigheterna i ska förbättras. Anledningen är att vi sett tydliga tendenser på ett alltmer auktoritärt agerande av den turkiska staten gentemot oliktänkande såväl inom landets gränser som utanför. Den turkiske ledaren har under hela sin tid som president på olika sätt marginaliserat den inhemska oppositionen. Man har tystat kritiska medier, rensat oberoende domare och ersatt dem med partilojalister och fängslat journalister. Oliktänkande har systematiskt förtryckts, och politiskt aktiva har attackerats och deras partilokaler satts i brand. Förtrycket och marginaliseringen av kristna, kurder och andra minoriteter har ökat. Utrikespolitiskt har Erdoğans utrikespolitik allt mer kommit att präglas av en ökad krigföring, där man brutit mot internationell rätt genom intåg i såväl som , samt genom att man på olika sätt bistått blodtörstiga islamistiska terrorgrupper. Man har aktivt verkat för att elda på invasion av det demokratiska samt utökat sina provokationer mot såväl som . I det brev som de amerikanska senatorerna skrivit lyfter man att Erdoğan också har försökt pressa en rad länder till att utlämna turkiska regimkritiska medborgare. Vidare har de försökt använda sig av mot oppositionella samt, genom terrorliknande aktioner, angripit exilturkars familjemedlemmar som levt kvar i . har naturligtvis en betydande möjlighet att påverka den oroande trenden vi ser i , men de kan inte göra det ensamma. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Vilka åtgärder kan vi förvänta oss att ministern tar i syfte att stärka det turkiska civilsamhället och motverka den ökande trenden av brott mot mänskligheten i landet?
fr · H8111767 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1767 Indoktrinering av elever i av (SD) till Utrikesminister (S) Den kinesiska kommunistregimen har efter sitt maktövertagande av inlett arbetet med att indoktrinera nästa generation unga Hongkongbor, främst genom nya riktlinjer i skolornas läroplan. Genom att börja mata barn med propaganda, delvis med hjälp av lekar och teaterpjäser, är tanken att ingen framöver ska ifrågasätta den nya så kallade säkerhetslagen. Politiska budskap eller aktiviteter kommer att stoppas genom riktlinjerna, böcker gallras och skolorna kommer att tvingas kontrollera att allt detta efterföljs genom att rapportera till regimen. Det ligger i skolornas intresse att följa dessa riktlinjer; det är nämligen främst rektorer och lärare som straffas vid ett övertramp. Vi är många som har konstaterat att principen om ett land, två system, är passé. har förlorat sin demokrati, och dess invånare har förlorat sina möjligheter att leva fritt. Denna omställning går inte att föreställa sig. Undertecknad är medveten om att utrikesministern engagerat sig för den här frågan tidigare, vilket är positivt. Tack vare att en majoritet i har beslutat så, lyftes frågan om sanktioner mot , vid – dessvärre utan stöd från någon annan medlemsstat. Utrikesministern har återkommande betonat vikten av ett EU-gemensamt agerande, men sorgligt nog verkar det inte leda till att särskilt mycket händer. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att ta i syfte att öka pressen på mot bakgrund av händelserna i , och kan vi förvänta oss att hon agerar även om stöd saknas i övriga EU-kretsen?
fr · H8111768 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1768 Den storskaliga vaccineringen av (L) till Socialminister (S) Vaccinationen går snart in i allt bredare faser. Inför den storskaliga vaccineringen är enkla bokningar och information avgörande. Framför allt vill jag lyfta våra årsrika, som har varit särskilt utsatta under pandemin. Även om flera årsrika har tillgång till dator och bank-id saknar många kunskap om hur man använder dessa. Det är därför positivt att allt fler regioner erbjuder bokning både digitalt och via telefonen, men det är långtifrån alla som erbjuder detta, och telefonbokningarna hanteras av sjukvårdspersonalen. Min uppfattning är att regeringen bör underlätta bokningsprocessen genom att ge en lämplig myndighet i uppdrag att bistå med bemanning för bland annat telefonbokningar och logistik. Detta skulle innebära både en enklare tillgång till vaccinering för alla årsrika runt om i landet och att sjukvårdspersonalen kan fokusera på sitt arbete i den kvalificerade sjukvården. I och med flera försenade vaccinleveranser menar jag också att det kan komma att behövas en prioriteringsordning för den breda allmänheten om vaccinleveranserna blir begränsande för vaccineringstakten. Exempelvis skulle en prioritering då kunna göras enligt den lista över samhällsviktig verksamhet som MSB tagit fram och som användes som prioriteringsverktyg i samband med den utökade covidtestningen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern och regeringen beredda att vidta dessa åtgärder inför den storskaliga covid-19-vaccineringen?
fr · H8111769 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1769 Ambulansers responstid vid hjärtstopp av (M) till Socialminister (S) Responstiden för ambulanser vid hjärtstopp har fördubblats . Detta som överlevnadschanserna för en person som utanför ett sjukhus drabbas av hjärtstopp har mer än fördubblats. Detta enligt en ny studie som rapporterade om . I studien konstateras ett klart samband mellan ökade responstider och ökad dödlighet. Den korrelationen är föga förvånande, men pekar ändå på vikten av att hålla ned responstiderna. Eftersom chansen för att överleva ett hjärtstopp är helt beroende av en kedja av insatser är responstiden från ambulans av högsta vikt. Framsteg på övriga områden utöver ambulansvården riskerar att tas ut om ambulanserna inte kommer ut snabbare än . budgetproposition föreslog regeringen till en förstärkt ambulanssjukvård. Att mer resurser skjuts till är viktigt. Fokuset på kompetensutveckling av ambulanspersonal, bättre sjuktransporter och fler psykiatriambulanser som listas är behjärtansvärt. Men responstiderna förbättras inte. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att förkorta ambulansernas responstider?
fr · H8111770 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1770 Falska coronaintyg av (M) till Statsrådet (S) Enligt de nya restriktionerna krävs ett negativt provsvar för covid-19 för att få resa in i . Flera andra länder som redan infört liknande restriktion har upplevt problem med falska coronaintyg. Polisen har redan nu kontakt med Europol som delger erfarenheter från andra länder, och polisen jobbar på att sprida kunskap som krävs för att sätta stopp. Detta är ett nytt problem för , och polisen anser att marknaden för falska coronaintyg kommer att växa. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att säkerställa att polisen har rätt befogenheter och resurser för att hantera falska coronaintyg?
fr · H8111771 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1771 Stöd till hotellbranschen av (M) till Näringsminister (S) Hotellbranschen har under befunnit sig i mer eller mindre mörker. ser det inte ut att lätta när det kommer till bokningar, då riktlinjer kvarstår kring resor. Vaccinationstakten håller inte den nivå vi önskat för att säkerställa att sommaren blir den lättnad vi så starkt önskar. Det här lämnar hotellbranschen fortsatt i mörker ytterligare månader framöver. De större hotellkedjorna signalerar att stöden som tagits fram inte når fram och att de ”slår i taket” för hur stöd kan tas emot. I en situation när av verksamheten uteblir på grund av pandemin, enligt Visita, och de regler för resor som lämnas av såväl regering som lämnar det hotellbranschen i en ohållbar fortsatt akut situation. Ofta är det inom denna sektor som arbetstillfällen för unga människor och människor med utländsk bakgrund finns. Att dessa arbetstillfällen finns kvar efter krisen är av största vikt för att snabbt komma till stånd med att minska den höga arbetslösheten, framför allt inom de två ovan nämnda grupperna vilka utmärkt sig i att skjuta i höjden. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka hotellbranschens möjligheter att överleva pandemin?
fr · H8111772 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1772 Hot och hat i svenska oberoende medier av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) hade undertecknad en interpellationsdebatt med kultur- och demokratiminister om nivån på det politiska samtalet i . Statsrådet försökte också bredda mina frågeställningar till att även handla om ”hat och hot”. En lika farlig som ibland helt bortsedd variant av detta är ju de angrepp utländska beskickningar riktar mot svenska oberoende medier. Särskilt visar hög aktivitetsgrad. Redaktör och hans tidning speglar ofta händelseutvecklingen i , och . Det är en rapportering som väcker misshag från i . Kontakt tas för att lägga till rätta och försöka styra. I en nyhetsartikel i noteras nu att tidningen för tredje gången uppfattar sig hotad av beskickningen. Bland annat har brev sänts till redaktionen där ogillandet över en text angående kommenteras med: ”We will continue to take all necessary measures to safeguard national sovereignty and territorial integrity.” konklusion: "All necessary measures" betyder alla nödvändiga åtgärder och det är nyckelord för användning av våld i diplomatiska sammanhang. , tidningens chefredaktör, konstaterar: ”NA kommer aldrig att låta sig skrämmas till tystnad”. Det är allvarligt ifall medier i uppfattar att de skräms eller hotas för att påverka innehållet eller enskilda formuleringar inom ramen för den fria opinionsbildningen och det som tryckfrihetsförordningen stadgar. Ytterst kanske för att tystas. Detta är också av betydelse när åtgärder ska sättas in mot ”hot och hat” i den svenska debatten. Min fråga till kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern och regeringen att i det viktiga arbetet mot ”hot och hat” i den svenska debatten se till att utländska ambassader inte ägnar sig åt detta gentemot svenska oberoende medier som helt i sin ordning använder sig av tryckfriheten på ett sätt som misshagar andra länder?
fr · H8111773 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1773 Mötesregler under pandemin av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) På i får långt över 1 000 personer samlas enligt gällande regler. Enligt samma kvadratmeterregel skulle kunna erbjuda 273 personer att få fira gudstjänst. Men enligt gällande regler får man bara vara åtta personer. Vi vet att ett stort problem under coronakrisen är ensamhet. Många Uppsalabor undrar varför regeringen bedömer att är en säkrare plats att mötas på än – och varför det är samma maxtak som gäller oavsett om det är ett litet kapell eller en domkyrka. I får kyrkor fira gudstjänst inomhus . Detta förutsatt att man avstår från sång och inte överskrider av lokalens kapacitet i kyrkor som finns i områden med låg smittspridning. I områden som bedöms ha hög smittspridning får lokaler utnyttjas till max . I det senare fallet betyder det alltså att det måste vara tre tomma platser mellan varje sittande person. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern och regeringen att införa mer flexibla regler?
fr · H8111774 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1774 Hot från av (SD) till Utrikesminister (S) Den politiske redaktören vid , , har efter rapporteringar om händelseutvecklingen i , och för tredje gången mottagit ett meddelande från i . Meddelandena uppfattas som hot, och man upplever att tonen nu har skärpts. I det senaste meddelandet använder sig ambassaden av skrivningen ”all necessary measures”, vilket brukar vara en formulering som används som omskrivning för våld i folkrättsliga sammanhang. Ambassaden skriver bland annat: “It is hoped that you can stop meddling in 's domestic affairs or undermining relations. We will continue to take all necessary measures to safeguard national sovereignty and territorial integrity.” försök, dessutom genom hot, att påverka svenska journalisters rapportering borde rimligen föranleda åtgärder från den . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av försök att påverka svenska journalisters rapportering, och i så fall vilka?
fr · H8111775 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1775 Pensionstilläggets effekter av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen och Pensionsgruppen enades till slut om ett pensionstillägg som skulle ge pensionärer mer i plånboken. Dessa uppgifter basunerades ut i flera kanaler, och många pensionärer såg fram emot ett tillskott. Vad det inte pratades om var att pensionärer med låga pensioner, , slutligen endast kom att få mer i börsen. Från dessa ska det sedan också dras skatt. Vad det heller inte pratades om var att kurvan för fördelning av tillägget stiger för att sedan åter dala. Det vill säga att tillägget är som störst för den som har en pension på 11 000–. Det är alltid olyckligt när information inte kommuniceras på rätt sätt, och jag är benägen att instämma i pensionärernas frustration över det kraftigt minskade tillägget. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att tydliggöra för mottagarna hur fördelningen av pensionstillägget ser ut?
fr · H8111776 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1776 Europaspåret – av (SD) till Infrastrukturminister (S) och danska Vejdirektoratet släppte sin utredning om en ny förbindelse mellan och . Här presenteras en lösning för en vägtunnel samt en tunnel för tåg. Vidare konstateras att intäkterna från vägtrafiken inte räcker för att finansiera en tågtunnel. Den föreslagna tågtunneln är inte heller anpassad för godstågstrafik då den kommer att ha en för brant lutning. ligger ett förslag på en förbindelse –, det så kallade Europaspåret, där en tågtunnel även skulle klara av godstågstrafik. Infrastrukturministern har i samband med att presenterats uttalat sig i medierna om att tunneln är en nationell angelägenhet och att det är nödvändigt att en ny förbindelse innehåller en järnvägsförbindelse. Även SJ har uttalat intresse av att köra persontåg via till . Med stor sannolikhet kommer godstågstrafiken att öka när Fehmarn Bält-förbindelsen står klar. behöver vår industri goda järnvägsförbindelser och redundans för transporter till kontinenten. Från sida ser vi vikten av att en ny järnvägsförbindelse över sundet även möjliggör godstågstrafik. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Avser ministern att utreda frågan om Europaspåret –som ett alternativ eller komplement till HH-förbindelsen?
fr · H8111777 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1777 Pollenmätningar som verktyg för klimatarbete och egenvård av (L) till Socialminister (S) Regionerna i norra drar nu in sin del av finansieringen av pollenmätningar. Om mätningarna upphör minskar möjligheterna till egenbehandling rejält, vilket i sin tur lär innebära fler vårdbesök och belasta hälso- och sjukvården och sannolikt även sjukförsäkringen. Den tredjedel av svenskarna som är allergiker får nämligen rådet av sjukvården att följa pollenprognoserna för att kunna anpassa både sina aktiviteter och doseringen av medicin efter de aktuella pollenhalterna. Mätningarna är därför oerhört viktiga för allergiker och astmatiker, och vi bör ta vara på allt som kan avlasta sjukvården i dessa tider. Pollenmätningarna är emellertid långt ifrån enbart en sjukvårdsfråga. Mätningarna är också viktiga miljöövervakningsverktyg, eftersom pollenhalter och pollensäsongens längd används för att följa klimatpåverkans effekter på växtsäsongen. Att dra ned på pollenmätningarna riskerar således att försämra vår förmåga att övervaka miljöförändringar. De här mätningarna borde inte dras ned eller upphöra. I stället behöver mätstationer säkras och mätperioden ses över och eventuellt förlängas i takt med klimatförändringarna. Det finns också vita fläckar i dagens pollenkarta där nya mätstationer kan behöva sättas upp. Bredden i användningsområde gör att det enligt min mening bör övervägas om pollenmätningarna kan samordnas nationellt. Jag vill därför fråga socialminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen villiga att vidta för att säkra pollenmätningsverksamheten i norra och övriga landet?
fr · H8111778 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1778 Timss-mätningen av (L) till Utbildningsminister (S) För sedan presenterades den internationella mätningen Timss, som fokuserar särskilt på de viktiga ämnena matematik och naturvetenskap. Liberalerna menar att mätningen är ytterligare en varningsklocka som bekräftar kvalitetsbrister i undervisningen. Mätningen belyser problemet med att många obehöriga undervisar i dessa ämnen samt att matematikämnet fortsatt är ett ämne där vi inte presterar tillräckligt bra. Att utvecklingen går åt fel håll ser vi både när det gäller elevernas betygsresultat och när man granskar exempelvis resultaten i ämnet på de nationella proven. Till min förvåning uttalade utbildningsministern att Timss visar på ett ”styrkebesked”, en bild och en slutsats som inte vi delar från Liberalerna. Med anledning av ministerns uttalande vill jag fråga utbildningsminister : Kan ministern konkretisera vad i Timss-mätningen som enligt ministern utgör ett styrkebesked för ?
fr · H8111779 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1779 Kunskapstappet i skolan av (L) till Utbildningsminister (S) Vid en interpellationsdebatt lyfte Liberalerna kravet på en nationell kartläggning av elevernas kunskapsutveckling. Detta med utgångspunkt i det kunskapstapp som man antar kommer att orsakas av pandemin och av att många skolor övergått till distansundervisning, där det finns studier som påvisat negativa effekter på elevernas skolgång. Som Liberalerna noterade i debatten har varken regeringen eller genomfört en kartläggning av kunskapstappet. I senaste redovisning till regeringen, som överlämnades , lyfter myndigheten själv en punkt om behovet av att ”kartlägga vad som gått förlorat under pandemin”. Ett exempel som omnämns är också det som Liberalerna efterfrågar, nämligen fokus på elevernas undervisning samt kunskapstappet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer regeringen att besluta om ett nytt uppdrag till för att nationellt kartlägga kunskapstappet?
fr · H8111780 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1780 Kompensation till kommunerna för familjeveckan av (M) till Finansminister (S) ”avstyrker förslaget Införandet av en familjevecka påbörjas Dvs 2020:24. Förslaget som förbereds inför budgetpropositionen 2022 och som i huvudsak handlar om att från 2022-04-01 inleda införandet av en familjevecka i form av en familjedagspenning är en felprioritering av de samhällsproblem vi står inför. Inte minst är regeringens förslag om införande av en familjevecka en obegriplig prioritering under rådande pandemi. Beräkningar från uppskattar att införandet av familjeveckan innebär stora samhällsekonomiska kostnader som är väsentligt högre än de kostnader som regeringen har beräknat. Förslaget är oerhört kostsamt och dessutom ges inte full ersättning till kommuner och regioner. Vi ser en ökad otrygghet, en hårt belastad välfärd och långa vårdköer som hade behövt de resurser som regeringen istället väljer att lägga på en familjevecka.” Texten ovan är ett remissvar från , en kommun i . Svaret är deras, men oron delas av många kommuner som kämpar med att hålla ihop mitt i en brinnande pandemi och en ökande arbetslöshet, inte minst små kommuner som slet med att få ekonomin att gå ihop även innan pandemins framfart. De ser tydliga prioriteringssvårigheter i välfärden om de inte får full kompensation vid ett eventuellt införande av familjeveckan. Min fråga till finansminister är därför: Vad ska ministern och regeringen vidta för åtgärder för att möta kommunernas behov av extra resurser till den så viktiga kommunala välfärden när den kostsamma familjeveckan införs?
fr · H8111781 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1781 Statlig strategi för vindkraft på land och till sjöss av (M) till Statsrådet (S) I rapporten strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad (ER 2021:2) skrivs bland annat: ”För att få en helhetsbild av planeringsförutsättningarna för vindkraft i skulle strategins planeringsunderlag och de statliga havsplanerna behövas samordnas. Detta eftersom det finns en tydlig koppling mellan vindkraftsutbyggnaden på land och till havs. Om det visar sig att förutsättningarna för landbaserad vindkraft är sämre än de utgångspunkter vi haft i denna strategi, innebär det att behoven av att etablera vindkraft i havsområden ökar. En samordning av planeringen på land och till havs är viktig för alla kustkommuner och kustlän som behöver förhålla sig till båda planeringsunderlagen. Någon samordning har dock inte varit möjligt inom ramen för strategiarbetet. Värt att nämna är också att kustzonen, som sträcker sig mellan strandlinjen och ut till havsplaneområdet, varken ingår i havsplanerna eller i denna strategi.” Vid seminarium redovisades att data om kustzonen är och att en framställan till regeringen är på gång för att få fram dataunderlag för en fungerande kustzonsplanering. Havs- och vattenmyndigheten har lämnat över förslag till statliga havsplaner för till regeringen, som avses ta beslut . I finns planer på att bygga cirka 1 000 nya vindkraftverk, varav huvuddelen till havs inom ett område lika stort som . Det framstår som mycket märkligt att: För kustzonen saknas planeringsunderlag och strategi. saknar aktuella och viktiga öppna geodata om kustzonen. Data om vattenområdena är . saknar aktuell kustzonsplanering. Samordningen i vindkraftsplaneringen är bristfällig vad gäller kustzonen. Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få fram aktuellt planeringsunderlag och för att de stora brister som finns gällande kustzonen ska elimineras för att skapa en rättssäker demokratisk process för vindkraftsplanering?
fr · H8111782 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1782 Svenska kraftnäts syn på energifrågan av (M) till Statsrådet (S) Diskussionen i medierna har mycket handlat om elenergibristen och att nu de kallaste dagarna importerar el som till stora delar produceras med fossila bränslen. Något som är helt emot den politik riksdag beslutat, där man i stället står bakom att vi ska ha en fossilfri elenergi i våra elledningar. En driftschef på uttalade i en tv-intervju att en begränsning av elanvändandet de dagar det importeras mycket elenergi skulle vara bra för miljön. Förvisso är det så, men finns det en politisk styrning av Svenska kraftnäts förhållningssätt till hur resursen elenergi ska användas och att man ska be svenska folket minska sin konsumtion? Min fråga till statsrådet lyder: Finns det i Svenska kraftnäts regleringsbrev någonting som anger att man ska försöka minska elenergiförbrukningen de dagar förbrukningen är hög för att minska effekten av elenergibrist, eller avser statsrådet att framgent förtydliga detta för att säkra att inte uppmanar till minskad elkonsumtion på grund av exempelvis kyla?