ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122743 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2743 av (L) Strategin för romsk inkludering har frågat mig vad jag avser att göra för att ge ny kraft åt arbetet med strategin för romsk inkludering och för att den kunskap som kommer fram i vitboken sprids i samhället. Jag vill tacka för frågan och engagemanget för romsk inkludering. Regeringen arbetar för att målet i strategin för romsk inkludering ska nås. Strategin för romsk inkludering är fortsatt en prioriterad fråga för regeringen och det är viktigt att det pågående arbetet med insatser för att förverkliga strategin för romsk inkludering fortsätter. har varit utmanande på många sätt och jag är medveten om att en del av det viktiga praktiska arbetet med strategin för romsk inkludering fått stå tillbaka på grund av covid-19-pandemin. Jag delar också uppfattningen att det som framkommer i regeringens vitbok ska spridas. Därför har i i uppdrag att fortsatt distribuera och sprida , som bygger på regeringens vitbok om övergrepp och kränkningar av romer , ”Den mörka och okända historien”. Glädjande nog har det varit stor efterfrågan på boken vilket bidragit till att fler har fått kunskap om romers historia i . Inom ramen för regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott sker olika insatser för att öka kunskapen om antiziganismen historiskt och , bl.a. genom Forum för levande historias utbildningsinsatser. Därutöver har i fått i uppdrag att öka kunskapen om romska barns och ungas utsatthet för antiziganism. har sex myndigheter utöver i haft uppdrag inom ramen för strategin för romsk inkludering. Dessa myndigheter är Arbetsförmedlingen, , och folkminnen (Isof), Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), och . Regeringen fokuserar närmast på de långsiktiga förutsättningarna och det pågår flera viktiga processer som syftar till att stärka romers rättigheter och möjligheter vilket bland annat innebär att insatser för romsk inkludering alltmer bör integreras i andra insatser inom ramen för minoritetspolitiken. Bland annat har en romsk läsambassadör utsetts och frågan om språkcentrum för chib bereds Vidare har bland annat kommunerna en viktig roll. Det fortsatta arbetet diskuteras bland annat tillsammans med romska referensgrupp. Jag avser även bjuda in den tidigare Kommissionen mot antiziganism för att diskutera hur de ser .
frs · H8122744 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2744 av (KD) Huvudmannaskap för personlig assistans har frågat mig när direktiven för den aviserade utredningen om huvudmannaskapet för den personliga assistansen ska presenteras. Direktiven för en utredning om huvudmannaskap för personlig assistans bereds i . När det är klart kommer det framgå av regeringens beslut.
frs · H8122745 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 20/21:2745 av (KD) Omprövningsstopp i assistans har frågat mig om regeringen avser att verka för ett omprövningsstopp av assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service, LSS. Socialförsäkringsbalkens (2010:110) 51 kapitel, SFB; reglerar hur ska hantera assistansersättning. Där framgår bland annat regler för rätten till, beräkning och omprövning av assistansersättning. Genom proposition 2017/18:78 togs kravet på omprövning av assistansersättning med mellanrum enligt 51 kap. 12 § SFB bort. För kommuner gäller inte socialförsäkringsbalken, utan den kommunala personliga assistansen regleras istället i LSS. Motsvarande bestämmelse om omprövning finns inte, och har inte heller tidigare funnits, i LSS. Direktiv till en utredning som ska analysera och ta ställning till ett samlat huvudmannaskap för den personliga assistansen bereds i . Syftet är bland annat att öka enhetligheten och rättssäkerheten för enskilda som har behov av personlig assistans.
frs · H8122746 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2746 av (L) Tillgänglighet för människor med ledar- eller har frågat socialministern vilka åtgärder som ministern avser att vidta för att öka tillgängligheten för personer med ledar- eller assistanshund. Frågan har överlämnats till mig. För mig är det självklart att verka för lika rättigheter för alla människor och att röja undan de hinder som finns mot jämlikhet. Ledar- eller assistanshund är ett hjälpmedel som bidrar till ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Tillgänglighet innebär tillträde och tillgång till samhället och kan ses som grunden för genomförandet av funktionshinderspolitiken. Arbetet med att identifiera och åtgärda befintliga hinder för att öka tillgängligheten är en prioriterad inriktning för genomförandet av funktionshinderspolitiken. Att bekämpa diskriminering är en viktig fråga för regeringen. Det finns bestämmelser om skydd mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i diskrimineringslagen. Skyddet gäller bl.a. vid tillhandahållande av varor och tjänster. (), som har tillsyn över diskrimineringslagen, tar emot och kan utreda anmälningar om diskriminering. DO kan föra talan i domstol för enskild som blivit utsatt för diskriminering. Den som bryter mot diskrimineringsförbuden ska betala diskrimineringsersättning för den kränkning som överträdelsen innebär. Om ett nekande av tillträde av personer med ledarhund eller assistanshund är att anse som diskriminering eller inte får avgöras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet.
frs · H8122747 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2747 av (SD) Hormonbehandling av sexualbrottslingar har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att se över möjligheterna att göra det tvingande för personer som döms för sexuella övergrepp på barn att genomgå hormonbehandling likt den forskning som gjorts på . En grundläggande utgångspunkt inom hälso- och sjukvården är att vården ska vara frivillig och genomföras i samråd med den som är behov av vård. Det gäller även dem som har dömts för brott och den som är intagen i fängelse får t.ex. enligt 3 kap. 2 § tredje stycket fängelselagen inte åläggas att underkasta sig medicinsk behandling. Kravet på frivillighet hindrar dock inte att Kriminalvården arbetar aktivt med att motivera intagna att delta i behandling av medicinsk karaktär. Frågan om huruvida den som under anstaltsvistelsen inte deltar i sådan medicinsk behandling som kräver samtycke ska kunna få sin villkorliga frigivning uppskjuten behandlades av med anledning av förslagen i prop. 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. anslöt sig då till regeringens bedömning att en sådan ordning inte är lämplig. Att förhindra återfall i brott är en prioriterad fråga för regeringen. har flera lagändringar genomförts för att minska risken för återfall efter villkorlig frigivning samt för att skärpa reaktionerna vid misskötsamhet såväl som under villkorlig frigivning. Bland annat mot bakgrund av den skärpta synen på sexualbrott har dessutom sexualbrottsutredning i uppdrag att se över straffskalorna för sexualbrotten. Jag följer noga resultatet av dessa reformer samt av utredningens arbete.
frs · H8122748 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2748 av (SD) Antalet placerade barn i samma familjehem har frågat mig om det är rimligt att ett familjehem kan ta emot ett obegränsat antal barn, och om inte, jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att den situation som beskrivs i frågan inte upprepas. Barn och unga som placeras utanför hemmet ska alltid tillförsäkras trygghet och säkerhet. Här har kommunerna ett långtgående ansvar. ska inför en placering i familjehem göra en samlad bedömning av hemmets lämplighet. har tagit fram föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende (SOSFS 2012:11) som preciserar hur en familjehemsutredning ska genomföras och vad utredningen ska innehålla. ansvar kvarstår även under pågående placering. Nämnden ska bland annat genomföra regelbundna personliga besök i det hem där barnet eller den unge vistas, enskilda samtal med barnet eller den unge, samtal med den eller dem som tagit emot barnet eller den unge i sitt hem, och samtal med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. Det finns således tydliga bestämmelser som reglerar socialnämndens ansvar inför och under en familjehemsplacering. Regeringen har dock aviserat att en utredning bör se över frågor som rör barn och unga som placeras utanför hemmet, inklusive frågan om familjehemmens uppdrag och förutsättningar för att ge god vård. Syftet med utredningen är att lämna förslag som säkerställer att barn i samhällets vård alltid är trygga och säkra och får vård av god kvalitet. Det pågår ett arbete inom att ta fram direktiv till en sådan utredning.
frs · H8122750 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2750 av (SD) En lag i mot pressfrihet har frågat mig om jag avser göra någon form av markering mot den nya lag i som är under utredning och som han redogör för i sin fråga, och i så fall hur. Jag har i tidigare svar till redogjort för regeringens hållning med anledning av utvecklingen i , inklusive vikten av respekt för yttrande- och åsiktsfrihet, bland annat i mitt svar på fråga 2020/21:2511, Attacker mot fria medier i . Regeringens hållning ligger fast.
frs · H8122751 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2751 av (M) Vägran att ta covidtest och svar på fråga 2020/21:2758 av (SD) Verkställighet av utvisningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med situationen att tvångsutvisade kan hindra verkställandet av sin egen utvisning genom att vägra covidtest. har frågat mig hur regeringen avser att säkerställa att tillräckliga åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemet med att utvisningsdömda kan förhindra sina egna utvisningar genom att vägra covidtest. Jag har valt att besvara frågorna i ett och samma svar. Inledningsvis vill jag understryka att återvändandefrågorna är viktiga för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Detta gäller även under rådande pandemi. har mer än 90 000 före detta asylsökande lämnat och regeringen är angelägen om ett långsiktigt väl fungerande återvändande. Pandemin medför emellertid naturligtvis särskilda utmaningar för arbetet med återvändande, det gäller bland annat möjligheten att covid-testa personer inför verkställighet av beslut om av- och utvisning. I smittskyddslagen finns bestämmelser om personinriktade tvångsåtgärder såsom t.ex. tvångsundersökning. Covid-19 är en sådan allmän- och samhällsfarlig sjukdom för vilken det är möjligt att i vissa fall genomföra tvångsundersökningar enligt smittskyddslagen. En tvångsundersökning innebär ett betydande integritetsintrång och det måste finnas konkreta omständigheter som talar för att den aktuella personen kan vara smittad och finnas en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vilka undersökningar och prov som ska göras respektive tas får avgöras från fall till fall. Tvångstestning av människor som ska återvända har alltså inte stöd i dagens lagstiftning. Tvångstestning – och i förlängningen förmodligen också tvångsvaccinering – är en mycket långtgående åtgärd som också har grundlagsaspekter och som jag inte är beredd att överväga. Regeringen arbetar aktivt med återvändandefrågorna, bland annat genom en intensifierad dialog med mottagarländerna. Inom ramen för den dialogen förs också diskussioner om alternativ till covid-testning innan utresan. Återvändandet fortgår, men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi.
frs · H8122752 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2752 av Boriana (M) Utvecklingssamarbetet i Boriana har med anledning av vårt utvecklingssamarbete med frågat mig på vilket sätt jag avser att säkerställa att svenska skattebetalares pengar inte missbrukas. har stora utmaningar med korruption och arbetar tillsammans med övriga givarsamfundet för att stärka transparens och ansvarsutkrävande. Regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . I strategin framhålls bland annat att arbetet med att motverka korruption ska genomsyra verksamheten. Sida och FBA ansvarar för genomförandet av utvecklingssamarbetet inom ramen för strategin. Båda myndigheterna har väl utvecklade system för att förebygga, upptäcka och åtgärda korruption och andra oegentligheter. Partnerorganisationer så som , genom vilken en stor del av stödet går, har också mekanismer för att säkerställa transparens och ansvarsutkrävande. Vi för en löpande dialog med Sida och FBA om deras arbete med att bedöma riskerna för korruption i biståndet, förebygga oegentligheter och följa upp oroväckande uppgifter. Jag vänder mig mot påståendet att svenska biståndspengar ”försvinner i makthavares fickor och till och med i vissa fall understödjer talibanerna”. Några sådana uppgifter finns inte.
frs · H8122753 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2753 av Boriana (M) Skyddade identiteter Boriana har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att hantering av uppgifter om skyddade identiteter ska bli säkrare. Regeringen har förstärkt lagstiftningen vad gäller skyddade personuppgifter. Det är viktigt att lagstiftningen får full och avsedd effekt. Regeringen beslutade därför ett uppdrag till att genomföra kunskapshöjande insatser gällande våldsutsatta personer som lever med skyddade personuppgifter, med fokus på kvinnor och barn. Uppdraget ska genomföras i samverkan med bl.a. och redovisas till regeringen . arbetar kontinuerligt med att förbättra hanteringen av skyddade personuppgifter och minimera riskerna för att uppgifter röjs. Det är av avgörande betydelse att det går att lita på att hanteringen av skyddade personuppgifter är säker. Jag följer arbete noga i myndighetsdialogen.
frs · H8122756 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2756 av Boriana (M) Vårdnadshavares tillgång till sina barns journaler Boriana har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att göra det möjligt för vårdnadshavare att få tillgång till e-systemet för hälso- och sjukvårdsärenden som rör deras barn. Som jag i en tidigare, snarlik fråga (2020/21:1171 Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar) har svarat så tycks det för 13–15-åringar ha etablerats en praxis där huvudregeln för tillgång till journaluppgifter är att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har stor förståelse för att denna ordning uppfattas som omständlig. Jag vill understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om.
frs · H8122758 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2751 av (M) Vägran att ta covidtest och svar på fråga 2020/21:2758 av (SD) Verkställighet av utvisningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med situationen att tvångsutvisade kan hindra verkställandet av sin egen utvisning genom att vägra covidtest. har frågat mig hur regeringen avser att säkerställa att tillräckliga åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemet med att utvisningsdömda kan förhindra sina egna utvisningar genom att vägra covidtest. Jag har valt att besvara frågorna i ett och samma svar. Inledningsvis vill jag understryka att återvändandefrågorna är viktiga för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Detta gäller även under rådande pandemi. har mer än 90 000 före detta asylsökande lämnat och regeringen är angelägen om ett långsiktigt väl fungerande återvändande. Pandemin medför emellertid naturligtvis särskilda utmaningar för arbetet med återvändande, det gäller bland annat möjligheten att covid-testa personer inför verkställighet av beslut om av- och utvisning. I smittskyddslagen finns bestämmelser om personinriktade tvångsåtgärder såsom t.ex. tvångsundersökning. Covid-19 är en sådan allmän- och samhällsfarlig sjukdom för vilken det är möjligt att i vissa fall genomföra tvångsundersökningar enligt smittskyddslagen. En tvångsundersökning innebär ett betydande integritetsintrång och det måste finnas konkreta omständigheter som talar för att den aktuella personen kan vara smittad och finnas en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vilka undersökningar och prov som ska göras respektive tas får avgöras från fall till fall. Tvångstestning av människor som ska återvända har alltså inte stöd i dagens lagstiftning. Tvångstestning – och i förlängningen förmodligen också tvångsvaccinering – är en mycket långtgående åtgärd som också har grundlagsaspekter och som jag inte är beredd att överväga. Regeringen arbetar aktivt med återvändandefrågorna, bland annat genom en intensifierad dialog med mottagarländerna. Inom ramen för den dialogen förs också diskussioner om alternativ till covid-testning innan utresan. Återvändandet fortgår, men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi.
frs · H8122759 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2759 av (SD) Kännedom om felaktigheter i Pisarapport har frågat mig hur mina uttalande om att jag inte har haft uppgifter om att elever har exkluderats på felaktiga grunder förhåller sig till de två promemoriorna som har tagits fram inom och varför de är hemliga. PISA-undersökningen är – tillsammans med andra internationella kunskapsmätningar – ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper. Därför behöver vi kunna lita på resultat. Det har varit känt att har haft en hög exkluderingsgrad i just 2018. Det framgick redan när resultatet för 2018 offentliggjordes. De promemorior som frågeställaren nämner är underlag som jag begärt att tjänstemän inom skulle ta fram inom ramen för departementets arbete med anledning av 2018. En av dessa promemorior, som togs fram på , innehöll en snabb analys av exkluderingsgraden. Frågetecken restes kring antalet exkluderade elever. Slutsatsen i promemorian var dock att övergripande resultat kvarstod, det vill säga att resultatet i läsförståelse med stor sannolikhet fortsatt var statistiskt signifikant skilt från resultatet 2012. Efter att interna promemorior med anledning av 2018 tagits fram har haft en dialog med . har, såväl i våra interna kontakter som externt i media, varit tydliga med att de har följt riktlinjerna för genomförandet av PISA-undersökningen. har bedömt den svenska graden av exkludering som acceptabel, och både och har bedömt att de svenska PISA-resultaten var tillförlitliga. Utifrån bedömer jag dock att det finns frågetecken kring 2018, framförallt kring utrikes födda elevers resultat. Det gör mig bekymrad och jag drar slutsatsen att vi i högre utsträckning och fram till nästa PISA-undersökning 2022 behöver luta oss mer mot andra internationella kunskapsstudier framför allt vad gäller just utrikes födda elevers kunskapsresultat. Regeringen behöver kunna förlita sig på våra myndigheter. Det är som ansvarar för genomförandet av PISA-undersökningen. Det är viktigt att varje skola i som deltar i uppfattar reglerna från på ett korrekt sätt så att vi i nästa PISA-undersökning får tillförlitlig information också vad gäller utrikes födda elevers kunskapsresultat. Regeringen har därför beslutat att ge i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i den internationella kunskapsmätningen 2022. Det kan tilläggas att de interna promemorior som omnämns av frågeställaren utgjorde arbetsmaterial. Det är inte samma sak som att de är hemliga. Jag har valt att offentliggöra dem.
frs · H8122760 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2760 av (M) Åtgärder för att minska antalet cykelstölder har frågat mig vilka orsaker jag bedömer ligger bakom det stora antalet stulna cyklar och vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet cykelstölder. Att minska stölder och bekämpa all form av kriminalitet är högt prioriterat för regeringen och vi arbetar målmedvetet för att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha effektiva verktyg. Utbyggnaden av är en central del i det arbetet och regeringens historiska satsning på myndigheten fortsätter med full kraft. Aldrig förr har myndigheten haft så många anställda och så många poliser. Vi är mer än halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. När det gäller cykelstölder är även det brottförebyggande arbetet viktigt och måste ske på bred front. I det syftet presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott. I programmet samlas regeringens målsättningar för det brottsförebyggande arbetet inom olika politikområden. Syftet med programmet är bland annat att bidra till att öka kunskaperna om brottsförebyggande arbete och stimulera samverkan mellan fler aktörer. En av målsättningarna är att öka medvetenheten hos de aktörer som på olika sätt tillverkar, säljer, innehar eller på annat sätt är ansvariga för stöldbegärliga objekt om hur de kan bidra till att minska risken för brott. Dessvärre är möjligheterna för rättsväsendet att binda en gärningsman till en cykelstöld ofta små. Därför är det även centralt att såväl tillverkare som brukare av cyklar och annan stöldbegärlig egendom vidtar åtgärder för att försvåra stölder. arbetar dock strategiskt mot brottsaktiva personer som står för en stor del av mängdbrotten, däribland cykelstölder, i syfte att identifiera och lagföra dessa i ett så tidigt skede som möjligt. Det sker bland annat genom brotts- och ärendesamordning och även genom internationell samverkan i de fall stöldligor från andra länder står bakom stölderna. Regeringen arbetar på bred front för att motverka internationella stöldligors aktivitet i . Förslaget om att ska få utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, som till exempel misstänkt utförsel av stöldgods, är en av de senaste åtgärderna på området. Förslaget lämnades till Lagrådet och föreslås börja gälla . I , och regleringsbrev har regeringen därtill angett att myndigheterna ska redovisa hur den samverkan som etablerats rörande insatser mot utländska stöldligor har fortsatt att utvecklas.
frs · H8122761 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2761 av (V) tillkännagivande avseende har frågat mig när regeringen avser att komma med ett förslag för en förändring av organisations- och finansieringsform. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stötta ekonomiskt . Dels har erhållit ett kapitaltillskott på , dels har regeringen tillfälligt slopat de ekonomiska målen för . Regeringen bedömer att det inte är rimligt att ställa krav på såväl räntabilitet som soliditet –2024 för att ge myndighetsledningen en större flexibilitet för att hantera myndighetens ekonomiska utmaningar. Vad gäller tillkännagivandet om utredning av verksamhets- och finansieringsform bereds det inom .