ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H812989 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:989 av (M) Det grundlagsskyddade egendomsskyddet har frågat mig vad som är skälet till att jag ännu inte har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över och stärka det grundlagsskyddade egendomsskyddet, vilket beslutade om . har ställt delvis samma fråga i en interpellation (interpellation 2019/20:224) och i en interpellation (interpellation 2020/21:48). Det är framför allt frågeställningar som hänger samman med äganderätten till skogen som är bakgrunden till tillkännagivande om att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Som jag har framhållit i mina tidigare svar kan konstateras att frågeställningar som rör skyddet för äganderätten kan uppkomma i skilda sammanhang och på många olika rättsområden. Svåra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen behöver ofta göras inte minst på områden där hälsa, miljö och säkerhet kan motivera begränsningar i äganderätten. Regeringen arbetar också för fullt med att genomföra den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. Det är ett arbete som kommer att fortsätta även framöver. Mot bakgrund av januariavtalet har regeringen tillsatt utredningar med uppdrag att lämna förslag som berör egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt vid olika former av rådighetsinskränkningar över mark. Jag kommer att invänta resultatet av pågående utredning- och beredningsarbete innan jag tar ställning till vilka förändringar som kan behöva genomföras. I sammanhanget vill jag slutligen framhålla att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes, i brett politiskt samförstånd, i och som trädde i kraft .
frs · H812990 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:990 av (SD) Förändringar i hatbrottslagstiftningen har frågat mig om jag ämnar vidta någon åtgärd så att hatbrottslagstiftning inte förblir ett priviligierat straffrättsligt skydd för invandrare och minoritetsgrupper. Hatbrottslagstiftningen är inte enbart ett skydd för minoriteter. Även ett brott som har som motiv att kränka offret på grund av hans eller hennes svenska ursprung kan bedömas som hatbrott. Lagstiftningen behöver alltså inte ses över. Anmälda hatbrott utgår från vilket motiv som finns i olika polisanmälda brott och inte vilket ursprung den som drabbas av brottet har. Alla brott med hatbrottsmotiv är naturligtvis oacceptabla, oberoende av vilket land den som drabbas är född i. Det stämmer att det troligtvis finns ett stort mörkertal av hatbrott som inte anmäls, oavsett hatbrottsmotiv. Det är någonting regeringen ser allvarligt på. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. I regeringsförklaringen underströk statsministern att rasism i alla dess former och uttryck ska motas tillbaka av hela samhället. Rättsväsendet lägger stor vikt vid arbetet för att bekämpa och motverka hatbrott. En del i det viktiga arbetet gör . Myndigheten har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott och andra brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna. Vid myndigheten finns en nationell kontaktpunkt för dessa frågor och så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper finns i de tre storstadsregionerna: , Väst och Syd. Även i övriga polisregioner finns utpekade utredare. Utöver att utreda misstänkta brott, ska avsatta resurser arbeta med brottsofferstöd, intern utbildning, samverkan och andra trygghets- och förtroendeskapande åtgärder. har också i särskilt uppdrag att fortsatt utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Det pågår alltså mycket arbete för att förebygga och bekämpa alla former av hatbrott. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa frågan.
frs · H812998 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:998 av (M) Personer som bedöms som säkerhetsrisker har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att personer som anses vara en säkerhetsrisk enligt Säkerhetspolisen inte ska kunna vistas i det öppna samhället. Frågan har överlämnats till mig. Det är av yttersta vikt att Säkerhetspolisen lokaliserar personer i vårt land som utgör ett säkerhetshot och att dessa utvisas samt att besluten – när det är möjligt – också verkställs. Regeringen arbetar nu med att undanröja de verkställighetshinder som finns i de utvisningsärenden som beslutades . har de utvisade personerna inte möjlighet att arbeta i och eftersom de har anmälningsplikt är deras rörelsefrihet dessutom kraftigt begränsad. bereds dessutom ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16), föreslås bland annat att en utlänning ska kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den nya terroristbrottslag som en annan utredning förslagit. Kravet för att utvisa någon på denna grund är lägre än enligt den nuvarande lagen. Utredningen föreslår också bland annat utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet. Jag kommer även fortsättningsvis följa den här frågan noggrant.
fr · H8111560 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1560 Åtgärder mot korruption vid Myndigheten för press, radio och tv av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tidningen har i ett flertal reportage avslöjat att en person, som fått ut mediestöd från Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) för sin blogg och själv är knuten till myndigheten, inte lever upp till de krav som ställs för att erhålla mediestöd. rapporterar att MPRT meddelat att personen ändå slipper återkrav från myndigheten eftersom hon inte förstod kraven för mediestöd. En enhetschef vid myndigheten menar i ett svar till att myndighetens instruktioner har varit "oklara". Personen som slipper återkrav är dock veteran inom MPRT och har suttit som mediestödsledamot sedan flertalet år och har då själv varit med och delat ut av skattemedel till olika medier. När det vid myndigheter förekommer situationer som i detta exempel, dvs. att myndigheten inte agerar för återbetalningsskyldighet när någon med anknytning till myndigheten felaktigt har fått mediestöd, kan det leda till misstankar om vänskapskorruption vid myndigheten. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förhindra att korruption förekommer på myndigheten ?
fr · H8111561 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1561 Stärkt djurskyddslagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag blir bekymrad över att utredaren av SOU 2020:51 inte kommer till slutsatsen att exkludera djur från konsumentköplagen. Konsumentköplagen är processdrivande och med flera har varit tydliga i sina remissvar att djur behöver undantas från konsumentköplagen. Jag läste i ministerns svar till en riksdagskollega att djurskyddslagstiftningen ska träda in när så behövs. Det förekommer alltför många av fall där säljaren får rehabilitera djuret, om det inte har gått så långt och djuret fått avlivats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att i stället för att ändra konsumentköplagen stärka annan lagstiftning, exempelvis djurskyddslagstiftningen, eller anser ministern att dagens djurskyddslagstiftning är tillräcklig för att skydda djur, exempelvis vid hästköp?
fr · H8111562 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1562 Kriminella artister av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har en debatt pågått om huruvida exempelvis kanal P3 och Spotify ska fortsätta att spela låtar med grovt innehåll. Debatten aktualiserades då låtar från en dömd kriminell artist spelats på nämnda kanaler. Artisten är dömd till fängelse och för vapenbrott men har även kopplingar till en kidnappning. Utöver denna artist förekommer flera låtar med grovt innehåll av andra artister. Artisten i fråga är ett typexempel på hur artister som bryter mot våra lagar idoliseras och uppvaktas av radiokanaler och streamningstjänster. På samma vis fortsätter låtar med grovt innehåll där till och med uppmaning om våld förekommer att spelas, utan eftertanke om vilka signaler det ger och påverkan det har på lyssnarna, där främst ungdomarna åsyftat. Det är ett hån mot de offer som fått sina liv förstörda till följd av de brott de utsatts för. Det finns flera åtgärder som regeringen kan använda sig av, men så här långt har man inte nyttjat dem. Bland annat skulle man kunna sluta spela kriminella artisters musik och i stället exempelvis skänka de medlen till . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern något problem med att musik med grovt innehåll får spelas och streamas utan konsekvenser, och vidtarministern några åtgärder inom sitt ansvarsområde i regeringen?
fr · H8111563 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1563 Ett jämlikt föräldraskap av (SD) till Socialminister (S) Föräldraskapet är en stor fråga för regeringen i sitt jämställdhetsarbete där man exempelvis vill dela föräldraledigheten lika och där båda föräldrarna ses som lika betydelsefulla för barnet. Blivande fäder får under normala omständigheter numera delta både vid undersökningar hos barnmorska, förlossning och på BB. Blivande föräldrar uttrycker sig ofta i termen av att ”vi” är gravida, och föräldraskapet ses som jämlikt de båda föräldrarna emellan. hantering av coronaviruset har dock inneburit en tillbakagång och återigen satt ett stort antal män på avbytarbänken när det gemensamma barnet väntas, ska födas och ska tas om hand den . Vissa regioner nekar faderns närvaro vid besök hos barnmorskemottagning, förlossning och efterföljande BB, medan andra tillåter närvaro endast vid förlossning. Komplikationer som inträffat vid ultraljud eller förlossning har i många fall fått hanteras av den blivande modern ensam. För en förstföderska kan det vara speciellt svårt att hantera stora delar av graviditeten och förlossningen utan sin partners närvaro. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på nekandet av fäders närvaro vid barnmorskemottagning, ultraljudsundersökning och förlossningen av det gemensamma barnet i relation till regeringens strävan efter jämställdhet mellan könen, och avser ministern att vidta några åtgärder?
fr · H8111564 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1564 Vaccinering av prioriterade äldre av (SD) till Socialminister (S) Regeringen har tillsammans med tydligt kommunicerat att äldre var en prioriterad grupp som skulle vaccineras först när vaccinationen i påbörjades. Rapportering har dock gjort gällande att det i vissa regioner inte har sett ut så, utan i stället har vårdpersonal fått vaccination före den äldre, prioriterade gruppen. Bland annat har publicerat en artikel där det anges att i flera regioner uppmanas äldre med hemtjänst att vänta med vaccinering på grund av transportproblem. Vaccinet som distribuerats rapporteras också vara långt under de utlovade kvantiteterna. Genomförandet av vaccineringen verkar alltså inte fortlöpa som tänkt och äldre verkar inte prioriteras såsom utlovats. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Stämmer det att de äldre som skulle prioriteras inte har fått möjlighet att vaccineras som utlovat, och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall?
fr · H8111565 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1565 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) är ett av de länder i EU där arbetslösheten bland unga ökar snabbast. Detta konstaterar tidningen i en ledare som publicerades och där det bland annat går att läsa följande: ”Kriser drabbar utsatta grupper hårdast, inte minst unga som är längst ifrån den ordinarie arbetsmarknaden. Enligt de senaste siffrorna från SCB är närmare var fjärde ung mellan 15 och 24 arbetslös. I slutet låg ungdomsarbetslösheten på – den högsta andelen . var dessutom ett av de länder i EU där arbetslösheten bland unga ökade snabbast. Och ju längre arbetslösheten håller i sig, desto svårare är det att öka sysselsättningsgraden. Som nationalekonomen vid forskningsinstitutet konstaterar: ’Historien visar att när arbetslösheten ökar tar det mycket för den att återgå till nivåerna före lågkonjunkturen: ofta drabbas ekonomierna av ännu en lågkonjunktur .’ Priset för att förminska arbetslösheten är därmed både ekonomiskt och socialt. Ännu är det dessutom osäkert när och hur covid-19-pandemin kan tyglas.” Detta är naturligtvis ett stort misslyckande och står i skarp kontrast till statsministerns löfte om att skulle ha EU lägsta arbetslöshet 2020. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att fler unga ska komma in på arbetsmarknaden och därmed få en ordnad försörjning?
fr · H8111566 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1566 Åtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) fick vi åter se omfattande protester till stöd för den tillfångatagne oppositionsledaren och mot Putinregimen i . Över 5 000 har rapporterats som gripna, varav ett stort antal redan innan demonstrationerna inleddes. Flera uppgifter pekar dessutom på omfattande polisbrutalitet med ett övervåld som innefattar användandet av elchockvapen mot demokratiaktivisterna. Attackerna sker även mot familj, till synes enbart för att de råkar tillhöra samma familj. publicerade , fru, ett fotografi på sin familj på Instagram. Bildtexten löd: Det här är min familj. Två hederliga unga män på bilden greps utan något som helst underlag i lagen. En blev förgiftad, men överlevde. Den andra hölls som gisslan för att ha haft samma efternamn. Om vi är tysta kan de ta oss . Det borde inte vara så här. Och så kommer det inte att vara. Situationen är milt uttryckt mycket besvärlig för demokrativännerna i landet. Vi ser vidare hur kontrollen och användandet av propaganda i många fall kväver fria åsikter och i stället vilseleder den ryska befolkningen. Det råder nog ingen tvekan om att utrikesminister , likt undertecknad, ser med oro på situationen. Utrikesministern agerade föredömligt snabbt när hon krävde att skulle släppas fri, men än så länge saknas vidare åtgärder som på allvar inte bara visar demonstranterna vårt stöd, utan även sätter press på den ryska regimen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ till tuffare åtgärder från svensk sida eller inom det internationella samfundet mot i syfte att understödja demokratiaktivisterna och sätta press på den ryska regimen?
fr · H8111567 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1567 Militärkuppen i av (SD) till Utrikesminister (S) Den tidigare så hyllade civila ledaren (som mottagit ), landets president, ett antal medlemmar ur regeringen samt regionala ministrar har av militärer förts bort från sina hem i huvudstaden i gryningsräder. Landet har drabbats av en militärkupp, vilket bekräftats av militären som via egna kanaler gått ut och meddelat att all makt har tagits över av överbefälhavaren . Det är som bekant inte första gången landet styrs av militären. Bara för sedan lämnade ett militärstyre , och även efter juntans officiella fall har militären haft en oerhört stark ställning i landet då makten varit delad mellan olika generaler och civila företrädare. Det som skett har inte kommit som någon större överraskning. Överbefälhavaren , som har kontrollen över landet, varnade för att det kunde bli nödvändigt att upphäva grundlagen, även om militären förnekade planer på en militärkupp. Till följd av påstått valfusk skedde ändå detta. Det var bara sedan trädde ut ur närmare av militärstyre. Men makten är fortfarande delad mellan den civila regeringen och landets generaler. Att demokratin i landet därmed varit bräcklig är inte någon överraskning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera mot bakgrund av militärkuppen i ?
fr · H8111568 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1568 Information om förlossningsskador av (SD) till Socialminister (S) är ett av de länder i med flest förlossningsskador, och omkring fyra av fem förstföderskor måste sys till följd av dessa. För vissa kvinnor innebär skadan att de aldrig kommer att återhämta sig igen, och de får därmed permanenta men för livet. Bristningar delas in i , där 1 är lindrigast och 4 allvarligast. 3:e eller 4:e gradens bristning kallas sfinkterskador och drabbar generellt sett av alla förstföderskor och totalt i (andelen skiljer sig beroende på region). Trots att många kvinnor drabbas av detta är det inte vanligt att man får höra om den här typen av skador, och informationen är minst sagt bristfällig. Detsamma gäller levatorskador, som först har börjat uppmärksammas. Levator är ett samlingsbegrepp på de tvärstrimmiga skelettmusklerna på det inre lagret av bäckenbotten. Dessa muskler är med och bär upp allt bukinnehåll som vilar på bäckenbotten, inbegripet urinblåsa, livmoder och tarmar. Statistik för saknas, men tack vare utländska studier vet vi att av de kvinnor som föder vaginalt får en levatorskada i samband med sin förlossning. Att vanligt förekommande skador inom förlossningsvården negligeras är talande för hur eftersatt svensk förlossningsvård är . Det minsta man kan tycka är dock att blivande mammor får chansen att läsa mer om detta, då inte minst genom att få information från Vårdguiden , som ju ska bistå med den typen av kunskap. Om man söker på ”sfinkterskada” eller ”levatorskada” på Vårdguidens hemsida dyker dock noll träffar upp. Det är oacceptabelt. Även om förlossningsvården, likt annan sjukvård, administreras av regionerna bör det vara en nationell angelägenhet att samtliga medborgare får möjlighet till nödvändig information inför eller efter ett sjukhusbesök. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Anser ministern att informationen om förlossningsskador på Vårdguiden är tillräcklig eller kan vi förvänta oss att hon tar initiativ till att förbättra detta?
fr · H8111569 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1569 Utökad statistik om och uppföljning av förlossningsskador av (SD) till Socialminister (S) Trots att viss statistik finns kring förlossningsskador finns mycket kvar att göra för att få en helhetsbild av hur det faktiskt ser ut för nyblivna mammor. I förlossningsskaderegistret hos (det som kallas medicinska födelseregistret) registreras enbart de svåraste bristningarna, grad 3 och 4. Den bristande statistiken gör därmed att vi inte helt säkert vet hur många som drabbas av förlossningsskador totalt sett, även om mindre studier pekar på att av alla födande kvinnor drabbas av någon bristning. Faktum är dock att även de mindre bristningarna, grad 1 och 2, kan innebära problem för den nyblivna mamman. Många kvinnor tvingas nämligen att leva med långvariga komplikationer efter en förlossning där skador upptäcks för sent eller inte alls. När det saknas tydlig statistik kring komplikationer inom förlossningsvården, så kallade mindre bristningar inkluderat, försvåras möjligheten till att göra någonting åt det. Av den anledningen bör det ligga i regeringens intresse att verka för en utökad insamling av statistik om samtliga förlossningsskador i våra sjukvårdsregioner. Det bör även ligga i regeringens intresse att verka för ett tydligare ansvar att följa upp den såväl psykiska som fysiska situationen för nyblivna mammor. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Kan vi förvänta oss att ministern vidtar några åtgärder för att möjliggöra utökad statistik om förlossningsskador eller för en förstärkt uppföljning av den psykiska och fysiska situationen för nyblivna mammor?
fr · H8111570 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1570 Förskrivning av antidepressiva läkemedel till äldre människor av (SD) till Socialminister (S) Den rådande pandemin har kanske mer än någonsin tydliggjort konsekvenserna av sveket mot seniora invånare. Äldreomsorgen har kantats av nedskärningar som respekten för de äldre generationerna sakta monterats ned. I det nya har äldreomsorgen snarare kommit att bli en integrationsplats för personer som haft svårt att få andra jobb. De sköraste äldre har hamnat på olika äldreboenden – mer för att de ska förvaras någonstans än att de ska få en värdig ålderdom. På dessa boenden lyser nödvändig personal, god mat och utrustning med sin frånvaro. av de äldre på äldreboendena svälter och drabbas av näringsbrist, trots att detta kanske är den viktigaste medicinen mot såväl sjukdomar som psykisk ohälsa. Det är inte konstigt att vi ser många äldre som mår dåligt. Faktum är också att depression hos äldre är väldigt vanligt. Enligt statistik lider av alla av depression, vilket också ökar risken för andra sjukdomar. Detta har medfört att äldre är den i särklass största användargruppen av antidepressiva läkemedel. Dessa läkemedel tas av var fjärde kvinna över 75 och var tredje över 85, och förskrivningen till dessa ökar sorgligt nog . kan vi läsa mer om detta, bland annat följande: ”I en rapport kom SBU, social utvärdering, fram till att många med depression inte blir tillräckligt hjälpta av antidepressiva. Man konstaterade att så kallade SSRI-preparat har sämre effekt hos äldre än hos yngre. SBU ansåg att det fanns ett 'begränsat stöd' för att SSRI hos vissa kunde minska risken för återfall i depression . Men sammantaget hade läkemedlen inte påtagligt bättre effekt än placebo. Det stod också att “antidepressiva läkemedel kan öka risken för mag-tarmblödning, hjärtpåverkan och har associerats med överdödlighet hos äldre.” Antidepressiva läkemedel har kommit att användas som en billig lösning utan regelbunden uppföljning. Tvärtemot syftet tycks förskrivningen i många fall sakna någon positiv effekt. I stället har det potentiellt allvarliga biverkningar som inte bara kan förvärra livskvaliteten utan även bidra till att brukare dör . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att mot bakgrund av den höga förskrivningen av antidepressiva läkemedel till seniora medborgare vidta några åtgärder eller öka uppföljningen av och tillsynen över detta?
fr · H8111571 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1571 Regeringens formulering av coronastrategin av (SD) till Socialminister (S) Det publicerades följande text på hemsida: ”klassade regeringen det nya coronaviruset som en samhällsfarlig sjukdom och öppnade upp för extraordinära smittskyddsåtgärder. Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska takten på smittspridningen, det vill säga att platta kurvan så att inte väldigt många blir sjuka .” Efter en moderat ser vi dock hur texten på hemsida ändrats mellan den 29 och . står det följande: ”klassade regeringen det nya coronaviruset som en samhällsfarlig sjukdom och öppnade upp för extraordinära smittskyddsåtgärder. Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska smittspridningen i samhället.” Undertecknad kan inte tolka denna ändring som något annat än att regeringen har ändrat sin coronastrategi, kanske i syfte att klara en KU-granskning, men önskar ändå ett förtydligande: Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har regeringen ändrat sin coronastrategi eller varför har man plötsligt och i tystnad ändrat formuleringen på regeringens hemsida?