ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912320 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:320 - av (SD) Ensamma äldre som tvingas bo kvar hemma har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ensamma, deprimerade, rädda och isolerade äldre ska kunna få komma till en gemenskap med andra på ett äldreboende. Det är aldrig rimligt att äldre personer som har ett behov av äldreomsorg i någon form istället får bo otrygga i sitt eget hem. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande samt att socialnämnden ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. beslut om insatser får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. trädde ändringar i socialtjänstlagen i kraft som förtydligar kommunernas möjlighet att inrätta boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende. Enligt Kolada har den genomsnittliga tiden för väntetid i antal dagar från ansökningsdatum till första erbjudet inflyttningsdatum till särskilt boende minskat kontinuerligt . I bostadsmarknadsenkät framkommer det att underskottet på särskilda boendeformer har minskat betydligt. Statens roll vad gäller kommunernas tillgång till bostäder och boenden är främst ekonomisk. trädde nuvarande investeringsstöd för äldrebostäder i kraft och fram till och med har beviljats. är investeringsstödet utökat och uppgår sammanlagt till . Regeringen stödjer också kommunerna med stora såväl generella som till äldreomsorgen riktade medel, bl.a. för att de ska ha goda ekonomiska förutsättningar för att tillhandahålla en äldreomsorg av god kvalitet och bygga ut äldreomsorgen när behoven ökar.
frs · H912321 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:321 av (C) Misstag vid begravningar har frågat mig om det finns några möjligheter att reglera rätten till upprättelse eller ekonomisk kompensation samt om jag avser ta några initiativ med anledning av det som han har framfört. Begravningsverksamheten regleras i begravningslagen (1990:1144) och begravningsförordningen (1990:1147). Med begravningsverksamhet avses de olika åtgärder som har direkt samband med förvaltningen av allmänna begravningsplatser. I denna lagstiftning regleras inte frågor om rätten till upprättelse eller ekonomisk kompensation. I min roll som minister med ansvar för begravningsverksamheten bedömer jag att begravningsverksamheten fungerar väl i . Vi har haft ett system där församlingar och pastorat samt och kommuner är huvudmän och det är något som regeringen är nöjd med. Huvudmännen har en vana av att föra dialog för att finna lösningar som är hållbara och bra för alla parter. Det har de förutsättningar att göra även i de få situationer där det kan vara aktuellt med upprättelse eller ekonomisk kompensation. Utöver begravningslagen och begravningsförordningen styr regeringen inte hur begravningsverksamheten utförs utan förutsätter att nödvändiga ställningstaganden görs av huvudmännen för verksamheten på ett klokt och väl avvägt sätt. har i uppdrag att utöva tillsyn över begravningsverksamheten. Regeringen följer noga utvecklingen inom begravningsverksamheten och har nära kontakt med de ansvariga. Några ytterligare initiativ är inte aktuella .
frs · H912322 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:300 av (M) handläggningstider och svar på fråga 2021/22:322 av (M) Handläggningstiderna för folkbokföring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta på kort sikt för att korta handläggningstider för återvändande svenskar och har frågat mig om jag ämnar att vidta åtgärder för att korta handläggningstiderna för folkbokföring av invandrade personer. Jag har från fått veta att handläggningstiderna för folkbokföringsärenden har fortsatt varit långa . De längre handläggningstiderna beror delvis på spridningen av sjukdomen covid-19 eftersom en del arbetsmoment inte varit möjliga att genomföra på distans vilket medfört att ärendehanteringen tagit . Det handlar även om att kvaliteten på ansökningarna försämrats på grund av att stöd för digital inlämning vid servicekontoren varit begränsat på grund av smittskyddsåtgärder. Långa handläggningstider skapar naturligtvis frustration hos de enskilda. lägger ett stort fokus på att vända utvecklingen och har t.ex. åtgärder vidtagits för att möjliggöra mer digital handläggning. förvaltningsanslag ökades 2021 med för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. arbetar med att förkorta handläggningstiderna och har bl.a. förstärkt bemanningen och ser löpande över arbetsprocesser och tillämpning av gemensamma styrdokument i det operativa arbetet.
frs · H912323 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:323 av (V) Israeliska bosättningar i har frågat mig om jag avser att kritisera våldet, ockupationen, illegala bosättningar och förstörandet av bistånd i dialogen med , och i så fall hur. Jag kan hänvisa till mitt svar på interpellation 2020/21:730 som berörde samma frågeställning. folkrättsbaserade politik ligger fast, liksom vårt stöd och engagemang för en lösning på konflikten mellan och i form av en förhandlad tvåstatslösning och ett slut på ockupationen. och EU är tydlig i sin kritik mot bosättningsbyggande som strider mot folkrätten och underminerar möjligheterna till en tvåstatslösning. Vid mitt besök i var jag tydlig med vikten av att bosättningsexpansionen upphör liksom bosättarvåldet. gjorde utrikesministerierna i 12 länder, inklusive , ett gemensamt uttalande med anledning av att aviserat ytterligare cirka 3000 nya bosättningsenheter på ockuperat område. Att förstöra och konfiskera humanitära projekt är oacceptabelt. har, tillsammans med övriga givare till , tagit upp detta med vid ett flertal tillfällen och på olika nivåer. Tillsammans begär vi även ersättning för demolerade och konfiskerade projekt. De återupprättade utrikespolitiska kontakterna mellan och stärker våra möjligheter att ta upp dessa frågor direkt med . vilket vi ska tillvarata i den fortsatta och fördjupade dialogen mellan våra länder.
frs · H912324 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:324 (SD) Biståndet till har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta avseende svenskt bistånd till med anledning av militärkuppen i landet. Regeringen, EU och har fördömt militärkuppen i , arresteringen av premiärminister och andra ministrar i regeringen. Premiärminister , som hålls i husarrest av kuppmakarna, måste släppas och återinträda på sin befattning. Det är centralt att uppgörelsen mellan militära och civila krafter om en transitionsprocess som utmynnar i fria, rättvisa och demokratiska val upprätthålls. Alla parter måste avhålla sig från våld och mänskliga rättigheter måste respekteras. Med anledning av militärkuppen har Sida meddelat att de följer den aktuella utvecklingen noga samt utvärderar hur den politiska utvecklingen påverkar de svenska insatserna och våra samarbetsorganisationers möjlighet att arbeta på ett effektivt sätt. Sida har också meddelat att inga utbetalningar till samarbetsorganisationer genomförs . Även Sidas samarbetspartners har, där det krävs, också pausat samarbete och/eller håller inne utbetalningar. är en nära partner till och har sedan revolutionen stöttat landets demokratiska övergång och reformarbete. Den pågående militärkuppen riskerar att undergräva de resultat som redan uppnåtts och, beroende på militärkuppens utgång, kan komma att få konsekvenser för vårt och andra partners engagemang i .
frs · H912325 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:325 av (S) Terrorstämpling av MR-organisationer på har frågat mig om min reaktion på terrorstämpling av palestinska MR-organisationer och om jag kommer att ta några initiativ med anledning av detta. Civilsamhället är en nyckelaktör i arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och hållbar utveckling i alla länder, inklusive . ser med oro på det snabbt krympande utrymmet för palestinska civilsamhällsorganisationer. Varken eller andra givare hade någon förhandsinformation om beslut att terroriststämpla några av mest välkända civilsamhällsorganisationer. Flera av dessa får stöd från FN, EU, och andra viktiga givare. Tillsammans följer vi upp beslutet med för att få mer information om grunderna till listningarna. anklagelser om felaktig användning av svenska biståndsmedel till palestinska civilsamhällsorganisationer har efter noggrann granskning inte kunnat styrkas. står bakom det uttalande som gjordes av EU:s talesperson .
frs · H912326 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:326 av (L) Den franska ammunitionen har frågat mig, med anledning av det stöd som lämnade till efter terrorattackerna i , om den av försålda ammunitionen till mängd och slag nu är återställd. Jag har besvarat en interpellation från i en likartad fråga och meddelade då att i enlighet med regeringens bemyndigande hade ersatt Försvarsmakten med ny ammunition genom återanskaffning av ersättare för den som försåldes till . Med anledning av den fråga som nu har ställt har bekräftat att den försålda materielen är återställd och identisk till antal, utförande och kvalitet.
frs · H912327 · 2021-11-10 00:00:00 — Viktig information gällande skriftlig fråga 2021/22:327. Som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras.
frs · H912328 · 2021-11-10 00:00:00 — Viktig information gällande skriftlig fråga 2021/22:328. Som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras.
frs · H912329 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:329 av (M) Tandhygienisters möjlighet att utföra estetiska injektioner har frågat mig när jag och regeringen kommer att svara på hemställan om bemyndigande för legitimerade tandhygienister att tillåtas utföra vissa estetiska injektioner i ansiktet. Lagen (2021:363) om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar trädde ikraft . Syftet med lagen är att öka säkerheten och tryggheten för alla som väljer att genom gå en estetisk injektion eller operation. Regeringen följer utvecklingen om behov av uppföljning på området i dialog med berörda myndigheter. Om myndigheterna anser att det krävs en tydligare reglering i några delar så kan det bli aktuellt att se över dessa.
frs · H912330 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:330 av (L) Prioriteringsordningen för den tredje dosen mot covid-19 har frågat mig om jag och regeringen avser att via myndigheter säkra tydliga riktlinjer till regionerna och allmänheten om när efter de första vaccinationerna dessa grupper bör få en tredje dos. är expertmyndighet och har i uppdrag från regeringen att löpande lämna rekommendationer om vaccination mot covid-19. Det bör inte vara en partipolitisk uppgift att bedöma om och när en tredje dos ska ges, till vem och i vilken ordning. Regeringen har däremot köpt in vaccin mot covid-19 så att det finns utrymme för att erbjuda en tredje dos till alla som behöver det. Successivt kommer också alla som rekommenderas vaccin att erbjudas en påfyllnadsdos. har meddelat att den kommer att återkomma med information inför det. Självklart är det då viktigt att informationen är så tydlig som möjligt.
frs · H912331 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:331 av Acko Ankarberg (KD) Konsekvenser av ny rekommendation för testning för covid-19 Acko Ankarberg har frågat mig vilken bedömning regeringen gör av konsekvenserna av den minskade testningen för covid-19 från , och om jag tänker ta några initiativ med anledning av det som har framförts. har i uppdrag av regeringen att bidra till att det finns adekvat test- och analyskapacitet tillgänglig , också för ett eventuellt förändrat läge. rekommenderar testning av alla barn från förskoleklass och äldre, ungdomar och vuxna som inte är vaccinerade eller haft bekräftad covid-19 och har symtom som kan vara tecken på covid-19. Ovaccinerade personer rekommenderas även fortsatt testning efter resa till land utanför , även om de inte har några symtom. De som har haft bekräftad covid-19 samt barn undantas. rekommenderar dessutom särskilda grupper testning vid symtom även om de är vaccinerade. Det omfattar personer som bor på SÄBO eller har hemtjänst, äldre omsorgstagare på LSS-boenden, personer som behöver vård eller behandling, hälso- och sjukvårdspersonal, omsorgspersonal på SÄBO eller hemtjänst samt personal på LSS-boenden, samt personer som får symtom efter resa i land utanför . rekommenderar även fortsatt omfattande testning vid smittspårning, såväl bland vaccinerade som ovaccinerade. Vidare följs sjukdomsutbredningen genom återkommande prevalensundersökningar.
frs · H912332 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:332 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta avseende inskränkningar av demokratiska rättigheter för att begränsa den globala uppvärmningen. Låt mig inledningsvis uttrycka min och regeringens sympatier för alla de som på olika sätt drabbats av coronapandemin. Både viruset i sig och de åtgärder som vidtagits för att hindra smittspridningen runtom i världen har fått konsekvenser för individer och samhällen i stort. Vi har uppmanats att avstå från att exempelvis träffa nära och kära eller på andra sätt begränsa våra liv. Världen kraftsamlade för att möta en global pandemi och tillsammans tog vi ett kollektivt ansvar. när smittspridningen avtagit och alltfler vaccinerat sig öppnar fler och fler samhällen upp och återgår till en normalitet vi saknat. Under partiledardebatten i ställdes följande fråga: Skulle [panellisterna] vara beredda att införa liknande begränsningar, till exempel gällande bilåkning eller flygresor, för att minska utsläppen? Således handlade frågeställningen och det efterföljande svaret på intet sätt om att inskränka demokratiska fri- och rättigheter. I stället framhöll jag behovet av att bygga ut ett grönare samhälle som erbjuder grönare alternativ för att underlätta för individer att göra klimatsmartare val. Regeringen anser att klimatkrisen är vår tids ödesfråga. Likt en pandemi är det en global kris och kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att nå 1,5-gradersmål. Det finns dock inget vaccin mot klimatförändringarna. I stället både kan och måste vi agera, genom det demokratiska systemet, såväl nationellt som internationellt. Vi måste ta vårt ansvar som enskilda individer och som samhällen att ställa om för att uppnå målen i . Den gröna klimatomställningen är också en motor för nya jobb, banbrytande innovationer och stärkt global konkurrenskraft. Detta är också utgångspunkten för regeringens klimatpolitik.
frs · H912333 · 2021-11-10 00:00:00 — Meddelande om ej svar på skriftlig fråga 2021/22:333 av (M) Antalet avhopp från kriminella gäng i Som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras.
frs · H912334 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:334 av (M) Polisyrkets attraktivitet och fråga 2021/22:337 av (SD) Poliser som vill lämna sitt yrke har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka polisyrkets attraktivitet. har frågat mig vilka slutsatser jag drar av undersökning och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av läget inom . Att det polisiära arbetet stärks, att poliser har goda arbetsvillkor och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Min bild är att är en attraktiv arbetsgivare. Söktrycket till polisutbildningen är högt, antalet poliser ökar, allt färre slutar och många av de poliser som slutat har återanställts. Den bilden styrks av att personalomsättningen bland poliser är långt under genomsnittet för andra statliga myndigheter. Vid utgången av juni hade antalet anställda ökat med 7 000 jämfört med , vilket visar att är på god väg mot målet om 10 000 fler polisanställda . Det finns fler poliser än i och börjar den stora ökningen av nyexaminerade poliser. Jag ägnar mycket tid åt att besöka polisen i landet och jag vet att arbetsläget är ansträngt på flera håll och att poliser får utstå mer hot och trakasserier. Jag vet också att arbetar intensivt med att förbättra medarbetarskyddet. stärktes det straffrättsliga skyddet för bland annat polisverksamhet genom införande av brottet sabotage mot blåljusverksamhet. De allvarligaste fallen av brottet kan ge upp till livstids fängelse, vilket är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att verksamheten inte får angripas. Regeringen har även tillsatt en utredning som bland annat tar ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och analyserar behovet av straffskärpningar för brottet våld mot tjänsteman. I uppdraget ingår alltså att undersöka om ytterligare straffrättsliga åtgärder bör vidtas för yrkesgrupper som är särskilt utsatta – såsom poliser. har villkoren förbättrats då polisernas genomsnittliga grundlön ökat med . Även ingångslönen har höjts . Ett annat exempel är att ersättningen för arbete och har ökat. I de senaste lönerevisionerna har parterna enats om att prioritera poliser i yttre tjänst och särskilt de poliser som arbetar i utsatta områden. har noterat att det gett avsedd effekt då personalomsättningen bland poliser i yttre tjänst har minskat. Lönebildningen är en fråga för arbetsmarknadens parter. Om ser behov av att göra särskilda lönesatsningar måste det ske inom ramen för de normala rutinerna för lönesättning i staten. Regeringen och har vidtagit flera åtgärder för att förbättra arbetsvillkoren för de polisanställda och för att nå målet med polistillväxten. Jag och regeringen följer detta arbete mycket noga.
frs · H912335 · 2021-11-10 00:00:00 — Meddelande om uteblivet svar på fråga 2021/22:335 av (SD) kritik mot regeringens bistånd till multilaterala organisationer Som utgångspunkt besvarar en övergångsregering inte interpellationer eller skriftliga frågor. Vissa frågor, bl.a. frågor som rör EU-ärenden eller rena sakförhållanden, kan det dock bli aktuellt att besvara. Bedömningen är att denna skriftliga fråga inte är sådan att den bör besvaras av en övergångsregering. Frågan kommer därför inte att besvaras.
frs · H912336 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:336 av (M) Robusta betalsystem har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra de svenska betalsystemen mer robusta så att de fungerar även i händelse av kris och krig. Ett väl fungerande system för att genomföra betalningar är en grundläggande förutsättning för samhällsekonomin. Det är därför viktigt att betalningssystemen fungerar även under fredstida kriser och vid höjd beredskap, ytterst krig. I och med den tekniska utvecklingen, främst digitaliseringen, har nya sätt att betala vuxit fram i snabb takt på betalningsmarknaden, vilket i grunden är positivt. har riskerna ökat och det är centralt att betalningssystemen är säkra och robusta. stramades kraven på betaltjänstleverantörer upp vad gäller hantering av säkerhetsrisker. Det infördes då bestämmelser om att leverantörer av betaltjänster bl.a. ska ha system med lämpliga åtgärder och kontrollmekanismer för att hantera operativa risker och säkerhetsrisker. Vidare föreslås i propositionen En ny riksbankslag, som regeringen överlämnade till , ökade krav på företag på betalningsmarknaden att bl.a. planera, utbilda personal och förbereda för att kunna fortsätta sin verksamhet under fredstida kriser och vid höjd beredskap. Slutligen har även regeringen gett en utredning i uppdrag att bl.a. ta ställning till hur staten kan säkerställa en effektiv och säker betalningsmarknad såväl under normala förhållanden som under fredstida kriser och vid höjd beredskap.
frs · H912337 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:334 av (M) Polisyrkets attraktivitet och fråga 2021/22:337 av (SD) Poliser som vill lämna sitt yrke har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka polisyrkets attraktivitet. har frågat mig vilka slutsatser jag drar av undersökning och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av läget inom . Att det polisiära arbetet stärks, att poliser har goda arbetsvillkor och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Min bild är att är en attraktiv arbetsgivare. Söktrycket till polisutbildningen är högt, antalet poliser ökar, allt färre slutar och många av de poliser som slutat har återanställts. Den bilden styrks av att personalomsättningen bland poliser är långt under genomsnittet för andra statliga myndigheter. Vid utgången av juni hade antalet anställda ökat med 7 000 jämfört med , vilket visar att är på god väg mot målet om 10 000 fler polisanställda . Det finns fler poliser än i och börjar den stora ökningen av nyexaminerade poliser. Jag ägnar mycket tid åt att besöka polisen i landet och jag vet att arbetsläget är ansträngt på flera håll och att poliser får utstå mer hot och trakasserier. Jag vet också att arbetar intensivt med att förbättra medarbetarskyddet. stärktes det straffrättsliga skyddet för bland annat polisverksamhet genom införande av brottet sabotage mot blåljusverksamhet. De allvarligaste fallen av brottet kan ge upp till livstids fängelse, vilket är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att verksamheten inte får angripas. Regeringen har även tillsatt en utredning som bland annat tar ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och analyserar behovet av straffskärpningar för brottet våld mot tjänsteman. I uppdraget ingår alltså att undersöka om ytterligare straffrättsliga åtgärder bör vidtas för yrkesgrupper som är särskilt utsatta – såsom poliser. har villkoren förbättrats då polisernas genomsnittliga grundlön ökat med . Även ingångslönen har höjts . Ett annat exempel är att ersättningen för arbete och har ökat. I de senaste lönerevisionerna har parterna enats om att prioritera poliser i yttre tjänst och särskilt de poliser som arbetar i utsatta områden. har noterat att det gett avsedd effekt då personalomsättningen bland poliser i yttre tjänst har minskat. Lönebildningen är en fråga för arbetsmarknadens parter. Om ser behov av att göra särskilda lönesatsningar måste det ske inom ramen för de normala rutinerna för lönesättning i staten. Regeringen och har vidtagit flera åtgärder för att förbättra arbetsvillkoren för de polisanställda och för att nå målet med polistillväxten. Jag och regeringen följer detta arbete mycket noga.
frs · H912338 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:338 av (V) om klimatsäkerhet har frågat mig om jag och den avser stå bakom och stödja framtagandet av en resolution inom om klimatsäkerhet. Jag vill svara att jag och regeringen står fullt bakom framtagandet av en tematisk resolution inom om klimatrelaterade säkerhetsrisker. Jag vill också påminna om att under de två åren 2017-2018 som icke-permanent medlem av hade frågan om kopplingarna mellan klimatförändringarna och säkerhet som en av de högst prioriterade frågorna under vårt medlemskap. Den första säkerhetsrådsresolutionen någonsin som erkände existensen av klimatrelaterade säkerhetsrisker i en landkontext och bad FN och regeringar att analysera och agera på dessa, resolution (2017) om Tchadsjöregionen, antogs 2017 som ett resultat av ansträngningar. Den innebar ett genombrott för klimat och säkerhet då det tidigare funnits ett motstånd mot att denna fråga fanns på säkerhetsrådets dagordning. Resolutionen kom snart att följas av liknande språk i ett flertal geografiska resolutioner och uttalanden från . stödjer det senaste tematiska resolutionsutkastet om klimatrelaterade säkerhetsrisker, som tagits fram av och . för klimat och säkerhet, i vilken är en aktiv medlem, driver också på denna agenda inom FN.