frs · H8122001 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2001 av (M) Satsningarna på vissa bristyrken har frågat mig vad jag ämnar göra för att de riktade utbyggnadsuppdragen till universitet och högskolor ska lyckas. lämnade rapporten utbyggandsuppdrag till universitet och högskolor – regeringens styrning genom utformning och uppföljning (RiR 2021:1) till . har överlämnat rapporten till regeringen. Den kommer att analyseras inom och därefter ska regeringen lämna en skrivelse till . Jag vill inte föregå skrivelsen, men de breda satsningar på fler utbildningsplatser regeringen genomför är avgörande för svensk välfärd när det råder stor brist på utbildad personal. Att regeringen investerat i fler utbildningsplatser även under högkonjunkturen har rustat oss när rekordmånga nu söker utbildningar mot vård och skola. Att säkerställa tillgången på personal till vård och skola är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder med syftet att öka antalet utbildade för bristyrken, eftersom det finns en stor brist på utbildad arbetskraft inom samhällsbärande yrken inom välfärden. Inom ramen för byggs högskolan ut genom att regeringen tillför resurser som motsvarar 44 000 helårsstudenter. De utbyggnader som granskat är en del av denna större utbyggnad. Då utbyggnaderna inleddes i en högkonjunktur med god arbetsmarknad ökade antalet studenter i högskolan inledningsvis bara marginellt. Men satsningen har gjort att lärosätena var väl rustade när pandemin slog in över oss. De preliminära uppgifterna för visar att det totala antalet studenter i den svenska högskolan har ökat till 375 400. Det är 10 000 fler än den tidigare högsta noteringen . Det ökade antalet studenter innebär också att fler utbildar sig till bristyrken. Drygt 206 000 personer antogs också till vårens utbildningar , en ökning . Fler kan studera i och för det är de satsningar som regeringen gjort på fler utbildningsplatser viktiga. Förutom reguljära utbildningsplatser genomförs en lång rad åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen inom olika bristyrken. De omfattar exempelvis en rad insatser inom skolans område såsom vidareutbildning av obehöriga lärare, satsningar på övningsskolor inom lärar- och förskollärarutbildningen, forskarskolor för att stärka tillgången till disputerade lärare, stöd till förbättrad validering, fler och utökade utbildningar för akademiker med avslutad utländsk utbildning. Regeringen har också tagit initiativet till ett Nationellt vårdkompetensråd med lärosäten, myndigheter, regioner och kommuner som ska verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. granskning pekar på en del svårigheter som redan är kända och som regeringen med olika insatser arbetar för att undanröja. Utbyggnaderna har inte gått så fort som regeringen från början hoppades på, men de har lett till fler utbildningsplatser. konstaterar att enligt lärosätena har de resurser som regeringen tillfört i regel har gått till bristyrkesutbildningar. En orsak till att målen inte helt uppnåtts av lärosätena är bristen på platser för verksamhetsförlagd utbildning. Det gäller särskilt inom hälso- och sjukvårdens område. Lärosätena och regering har gjort insatser också i denna del, men det går inte att komma ifrån att arbetsgivarna måste ta ansvar för att ge möjligheter till att vara handledare och att ta emot studenter. Det kan inte lärosätena lösa, det måste kommuner och regioner göra. Det finns även ett behov av att utveckla styrningen av lärarutbildningar och hälso- och sjukvårdsutbildningar. Den nuvarande styrningen är inriktad på antal nybörjarplatser och har inte resulterat i motsvarande mängd examinerade. För att bättre möta samhällets behov ska styrningen därför i stället framöver ske genom att regeringen anger mål för antal examina per lärosäte. Detta är även något föreslår i sin rapport. ser också ett behov av fler disputerade lärare, även det en åtgärd som regeringen redan har identifierat. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenteras en utökning av den nuvarande satsningen på forskarskolor för lärare och nya forskarskolor kopplade till sjuksköterskeutbildningarna inrättas. I propositionen presenteras också en höjning av den så kallade basresursen till per helårsstudent vid statliga högskolor. Genom en höjning av basresursen bedömer regeringen att det finns goda förutsättningar att bedriva forskning och forskarutbilda lärare på alla lärosäten. Enligt granskning har det i vissa fall varit svårt att fylla utbildningsplatserna på grund av för få sökande. Utbyggnaderna skedde dock under en högkonjunktur vilket har minskat antalet sökande, medan vi nu står inför rekordmånga sökande och en svårare arbetsmarknad. Att regeringen investerat i fler utbildningsplatser inom ramen för medför nu att är rustat när rekordmånga söker till högskolan. Slutligen, de yrken som vi vet efterfrågas i hög utsträckning inom välfärden måste också vara attraktiva yrken med goda och trygga arbetsvillkor. Då kommer också antalet sökande öka till de utbildningarna. Här har arbetsgivarna ett stort ansvar att ta. Regeringen kommer att återkomma till senast med en skrivelse med anledning av .