ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121880 · 2021-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1880 och på fråga 2020/21:1882 av (M) Översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifter och Utredning av verksamhets- och finansieringsform har i två skriftliga frågor ställt frågor om två tillkännagivanden som lämnat till regeringen dels om utredning av verksamhets- och finansieringsform, dels om miljödifferentierade farledsavgifter. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stötta sjöfartsnäringen i den nuvarande krisen. Jag har förståelse för de utmaningar och svårigheter som flera rederier nu upplever och genomgår. Sjöfartsnäringen har precis som andra delar av näringslivet kunnat ta del av de stöd som regeringen har lanserat, exempelvis stöd vid korttidspermittering. I syfte att stärka ekonomi har myndigheten även erhållit ett kapitaltillskott på . Regeringen har därutöver slopat de ekonomiska målen för fram för att ge myndighetsledningen en större flexibilitet för att hantera myndighetens ekonomiska utmaningar i dessa tider. För att farledsavgiften inte ska öka kraftigt finns det en begränsning som enbart medger en ökning i linje med inflationen. Vad gäller tillkännagivandet om utredning av verksamhets- och finansieringsform bereds det inom . När det gäller tillkännagivandet om översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifter har regeringen i regleringsbrevet för såväl 2020 som 2021 för angett att medel som används till miljöincitament inte omfattas av begränsningen av höjningen av farledsavgiften. Detta innebär att regeringen har möjliggjort för att öka miljöincitamentet i farledsavgiften i syfte att uppnå ytterligare klimatstyrande effekter. I övrigt är det som i affärsverksamheten beslutar om avgifternas storlek och disponerar inkomsterna för att finansiera myndighetens verksamhet.
frs · H8121881 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1881 av (M) Sjösäkerhetstillsyn för pråmar har frågat mig om jag kommer ta initiativ till en översyn av nuvarande tillsynssystem gällande sjösäkerhet på pråmar i enlighet med Statens , och tidigare angivna rekommendationer och när man då kan räkna med att detta sker. Jag vill börja med att djupt beklaga den olycka som inträffade med fartyget i hamn och som skriver får nu utredningen av den utföras enligt gängse normer. är danskregistrerad med egen framdrivning och styrförmåga. I hade hon definierats som fartyg, varit registreringspliktigt och därmed också omfattats av tillsyn av Transportstyrelsen. Men frågan om en förbättrad tillsyn av pråmar utan egen framdrivning och styrförmåga är angelägen och har också tidigare uppmärksammats. Regeringen tog initiativ till en utredning som sedan genomfördes av . I promemorian ”Regelförenkling för sjöfarten” föreslår bl.a. att ett register för pråmar och flytande utrustning som används för sjöfart, men som inte utgör fartyg, ska införas i syfte att säkerställa en effektiv sjösäkerhetstillsyn. Promemorian har varit ute på remiss och beredning av den pågår.
frs · H8121882 · 2021-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1880 och på fråga 2020/21:1882 av (M) Översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifter och Utredning av verksamhets- och finansieringsform har i två skriftliga frågor ställt frågor om två tillkännagivanden som lämnat till regeringen dels om utredning av verksamhets- och finansieringsform, dels om miljödifferentierade farledsavgifter. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stötta sjöfartsnäringen i den nuvarande krisen. Jag har förståelse för de utmaningar och svårigheter som flera rederier nu upplever och genomgår. Sjöfartsnäringen har precis som andra delar av näringslivet kunnat ta del av de stöd som regeringen har lanserat, exempelvis stöd vid korttidspermittering. I syfte att stärka ekonomi har myndigheten även erhållit ett kapitaltillskott på . Regeringen har därutöver slopat de ekonomiska målen för fram för att ge myndighetsledningen en större flexibilitet för att hantera myndighetens ekonomiska utmaningar i dessa tider. För att farledsavgiften inte ska öka kraftigt finns det en begränsning som enbart medger en ökning i linje med inflationen. Vad gäller tillkännagivandet om utredning av verksamhets- och finansieringsform bereds det inom . När det gäller tillkännagivandet om översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifter har regeringen i regleringsbrevet för såväl 2020 som 2021 för angett att medel som används till miljöincitament inte omfattas av begränsningen av höjningen av farledsavgiften. Detta innebär att regeringen har möjliggjort för att öka miljöincitamentet i farledsavgiften i syfte att uppnå ytterligare klimatstyrande effekter. I övrigt är det som i affärsverksamheten beslutar om avgifternas storlek och disponerar inkomsterna för att finansiera myndighetens verksamhet.
frs · H8121883 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1883 av (SD) Åtgärder mot kriminella nätverk har frågat statsrådet vilka åtgärder, som inte redan vidtagits, som han är beredd att vidta för att komma till rätta med den ökande kriminella verksamheten och att de kriminella nätverken bygger arméer i . Frågan har överlämnats till mig att besvara. Låt mig inledningsvis understryka att regeringen har en kompromisslös hållning mot kriminella nätverk. Vi ser till att det finns fler poliser, stränga straff och fler verktyg till polis och åklagare. Den satsning mot gängkriminaliteten som regeringen nu genomför är den mest omfattande någonsin i och den angriper brottsligheten från flera håll . Regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet syftar till att både bryta nyrekryteringen och att bekämpa gängkriminaliteten. För att fortsätta att stärka arbetet i utsatta bostadsområden har regeringen gett i uppdrag att säkerställa en stark lokal polisiär närvaro, utveckla lägesbilden och redovisa åtgärder. Vidare ska enligt regleringsbrevet beskriva arbetet med kamerabevakning och redovisa skjutningar i utsatta områden. För att motverka att de kriminella gängen växer i måste nyrekryteringen brytas. gav regeringen därför ett uppdrag att fördela och följa upp statsbidrag för sociala insatser i utsatta områden. Satsningen omfattar 2021–2023, och syftar till att komplettera och förstärka kommunens verksamheter inom det brottsförebyggande området och bland annat bidra till att bryta nyrekryteringen till kriminella nätverk. Som frågeställaren påpekar nämner jag i tidigare svar den pågående polistillväxten. Detta eftersom fler polisanställda är avgörandeför att minska brottsligheten och att öka tryggheten. visade statistiken att det har funnits så många poliser och civilanställda i . Målet är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. Enligt prognos kommer målet att nås och antalet poliser per capita kommer 2024 att vara högre än 2010. Att antalet antagna till polisutbildningen har ökat rejält är en bidragande orsak till att kan fortsätta växa. , under den borgerliga regeringen, togs det in 141 studenter på polisutbildningen. antogs över 1 800 polisstudenter. Ökningen beror bland annat på att regeringen initierat en ny snabbare antagningsprocess. För att möta den ökade tillströmningen av blivande poliser har regeringen ökat prövningskapaciteten hos Totalförsvarets plikt- och prövningsverk och startat polisutbildning på två nya orter, och . Vidare är den parlamentariska trygghetsberedningen som tillsattes – med representanter från samtliga riksdagspartier – en viktig del i arbetet med att utforma en kunskapsbaserad kriminalpolitik som bidrar till att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Sammanfattningsvis, regeringen har vidtagit en rad olika framåtsyftande åtgärder för att trycka tillbaka de kriminella nätverken. Det här arbetet kommer att fortsätta.
frs · H8121884 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1884 av (SD) Åtgärder mot terrorism (SD) har frågat mig på vilket sätt jag arbetar för att förebygga att andra länder planerar eller utför terrordåd i och om vi kan förvänta oss utökat samarbete med brotts-och terrorförebyggande myndigheter i exempelvis och . Målet för all terrorismbekämpning är att undvika att terroristattentat genomförs oavsett bakomliggande ideologi och oavsett om ett attentat genomförs av en ensamagerande gärningsperson, av en organisation eller om det är initierat av en annan stat. Att förebygga att terrordåd sker i är en bärande del i regeringens nationella strategi mot terrorism. Den nationella strategin är utgångspunkten för långsiktiga arbete på området, både nationellt och internationellt, och i strategin betonas vikten av samverkan. Från regeringens sida genomförs också ett omfattande arbete inom ramen för de politiska överenskommelserna mot terrorism. Genomförandet av punkterna i överenskommelserna har bland annat resulterat i ett stärkt samarbete och informationsutbyte mellan berörda myndigheter och en utökad tillgång för Säkerhetspolisen och till underrättelseinformation från signalspaning. Dessutom har regeringen genomfört omfattande ekonomiska satsningar på rättsväsendet för att stärka brottsbekämpningen och för att förbättra förmågan att möta hotet från våldsbejakande extremism och terrorism. Satsningarna har skett i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att möta hotet från terrorism. Säkerhetspolisens anslag har ökat med dryga och vi har en växande, välutbildad och välutrustad poliskår i . En av Säkerhetspolisens huvuduppgifter är att förhindra att terroristattentat genomförs i . Säkerhetspolisens terrorismbekämpning är beroende av god och omfattande internationell samverkan, framför allt med säkerhetstjänsterna i de nordiska länderna, men även med övriga och andra västländer. Regeringens arbete på området har resulterat i att förmåga att möta hotet har stärkts. Som Säkerhetspolisen ofta framhåller är terrorismbekämpning inte något som är enbart en aktörs ansvar i samhället. För att tillsammans möta hotet mot terrorism krävs beslutsamhet och långsiktighet.
frs · H8121885 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1885 av (SD) Förslag till förändringar i mediestödsförordningen har frågat mig hur jag säkerställer att det statliga mediestödet bygger på objektiva principer, som oberoende av politiskt innehåll tillämpas lika för alla, och vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta i förhållande till de förändringar av stödet som föreslås. En bred partipolitisk överenskommelse ligger till grund för mediestödet och dess syfte att stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. I detta ingår också att ta fram kriterier som är så objektiva som möjligt i den digitala miljön där definitionen av allmänna nyhetsmedier delvis är mer komplicerad. Sådana kriterier är t.ex. att nyhetsmediet har en ansvarig utgivare och en viss andel redaktionellt material. Det som Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) nu föreslår är inte fråga om förändringar i mediestödsförordningen, utan förslag till förändringar i myndighetens egna nuvarande föreskrifter om mediestöd som myndigheten får meddela om vissa av förordningens bestämmelser. Det är mediestödsnämnden vid MPRT som har att pröva frågor om mediestöd. I 1 kap. 9 § regeringsformen stadgas att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Något beslut om ändrade föreskrifter har inte fattats av MPRT utan förslaget är föremål för remiss t.o.m. . Berörda branschorganisationer och medieaktörer har därmed möjlighet att framföra synpunkter på förslaget och dess utformning. Jag välkomnar en debatt om dessa frågor.
frs · H8121887 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1887 av (SD) Kompensation till markägarna för ledningsdragning har frågat mig om jag tänker ta initiativ till att se över ersättningarna för markintrång vid byggnation av elledningar. Utbyggnaden av elnätet förutsätter ofta att annans mark kan tas i anspråk. Åtkomsten till marken säkerställs vanligen genom att ledningsrätt upplåts efter prövning i en lantmäteriförrättning. Fastighetsägaren har rätt till ersättning för det intrång som ledningsrätten innebär. Om fastighetsägaren och ledningshavaren inte kommer överens bestäms intrångsersättningen med tillämpning av expropriationslagen. Ersättningen ska då motsvara minskningen av fastighetens marknadsvärde med ett påslag om . Därutöver ska ersättning för annan skada betalas. Ersättningens storlek beräknas i det enskilda fallet med tillämpning av normer som är avsedda att ge ett resultat som motsvarar den verkliga skadan för fastighetsägaren. Tillämpningen följs kontinuerligt av berörda myndigheter, däribland Lantmäteriet. Lagstiftningen är således utformad för att tillförsäkra fastighetsägaren en god kompensation. Påslaget på innebär dessutom en säkerhets-marginal då det minskar risken för underkompensation, t.ex. på grund av osäkerhet kring fastighetens marknadsvärde. Jag anser att regelverket är väl avvägt och har därför inte för avsikt att ta initiativ till någon översyn.
frs · H8121888 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1888 av (C) Havsplaner och vindenergi har frågat försvarsministern vad han och regeringen avser att göra för att undvika att havsplanen tolkas på ett sätt som försvårar ambitionen att möjliggöra vindkraftsutbyggnad i områden där konstruktiv dialog skulle kunna leda till lösningar som möjliggör samexistens, även om försvaret säger nej. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. havsplaner ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att förena näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål. Havsplanerna ska vidare främja samexistens mellan olika verksamheter och användningsområden. Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplaner för , och bereds i . Jag vill inte föregå regeringens kommande ställningstagande.
frs · H8121890 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1890 av (S) Tillståndsprocesser som är effektivare har frågat mig om jag mot bakgrund av det som har framförts i frågan tänker ta initiativ för att tillståndsprocesserna ska bli effektivare. har goda förutsättningar för att vara i framkant för klimatomställningen i näringslivet och industrin. har vi sett stora och viktiga investeringar i svensk industri som bidrar i klimatomställningen och elektrifieringen. Det är investeringar som också kommer att skapa jobb, bidra till ökad konkurrenskraft och mer välfärd. Regeringen anser att handläggningstiderna ska minskas, för att stärka förutsättningarna för företagens tillväxt, konkurrenskraft och omställningsförmåga. Långa handläggningstider påverkar företagens tillväxt och konkurrenskraft negativt. En särskild utredare ska lämna förslag som underlättar miljö- och klimatförbättrande investeringar samt åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser (dir. 2020:86). Utredningen ska presentera sitt betänkande . Effektiva tillståndsprocesser kräver också att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. För att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med miljöprövning och miljötillsyn tillfördes ytterligare medel till och länsstyrelsernas förvaltningsanslag i budgetpropositionen .
frs · H8121891 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1891 av (S) Coronapass på väg i har frågat mig om jag redan nu avser att införa ett stämplat vaccinintyg med giltighet i i väntan på ett digitalt coronapass. Eftersom vaccinationsintyg kan komma att krävas vid t.ex. inresa i vissa länder är det viktigt att ett sådant intyg följer internationella riktlinjer och standarder oberoende av om de är pappersbaserade eller digitala. Internationella processer pågår redan kring lösningar och regeringen har gett Myndigheten för digital förvaltning, och uppdrag om att anpassa dessa till svenska förhållanden. går det inte att uttala sig närmare om vilka användningsområden vaccinintyg kan ha i samhället. För det behövs bland annat mer kunskap om vaccinens effekt mot smittspridningen. Det finns inga tydliga belägg för att en person som är vaccinerad inte sprider smitta till tredje man. Det är därför viktigt att vi fortsätter följa restriktionerna tills mer kunskap om vaccinets effekt på smittspridning finns. Först när smittspridningen minskar kan ett lättande av restriktioner bli aktuellt.
frs · H8121892 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1892 och 2020/21:1894 av (M) Kinesiska investeringar i kritisk infrastruktur och Transporter som del av granskningssystemet för utländska direktinvesteringar har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av att allt fler infrastrukturprojekt, såväl byggnation som drift, övertas av kinesiska företag utan att säkerhetsprövningar genomförts, och hur detta överensstämmer med regeringens antagna Kinastrategi. har även frågat mig om jag avser att agera för att transporter ska beaktas i det nya systemet för granskning av utländska direktinvesteringar. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. skärptes bl.a. bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen. Lagändringarna gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området. Regeringen har beslutat flera myndighetsuppdrag i syfte att fördjupa myndigheternas samverkan kring utländska direktinvesteringar och för att förbättra myndigheternas kunskapsläge. trädde en ny lag i kraft som gör att EU:s förordning om utländska direktinvesteringar kan tillämpas i . kan därigenom utbyta information med andra medlemsstater i EU om direktinvesteringar. Regeringen tillsatte den s.k. som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direkt-investeringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Uppdraget är komplext och intresset av att skydda bl.a. kritisk infrastruktur från skadliga uppköp måste balanseras mot intresset av att upprätthålla attraktionskraft för utländska investeringar. Utredningen ska redovisas . Ett annat sätt att motverka problemet med oönskade utländska direktinvesteringar är att förbättra kunskapen om vad som är skyddsvärt och vikten av att begränsa riskerna för spridning av känslig teknologi. Det sker bl.a. genom att öka kunskapen på området men också genom att verksamhetsutövarna själva förstärker sitt säkerhetsarbete. har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel. Det ligger i intresse att ha handel med andra länder, däribland , för jobb och tillväxt i . Regeringen är medveten om de säkerhetsproblem som kan uppstå vid vissa utländska förvärv av känslig infrastruktur och känsliga teknologier. I regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) har regeringen också uttalat att växande globala inflytande innebär både möjligheter och utmaningar. Regeringen har alltså redan vidtagit ett antal åtgärder på området. Men vi kommer inte att nöja oss med detta. Jag kommer att fortsätta följa frågan och om det behövs är jag beredd att överväga ytterligare initiativ.
frs · H8121893 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1893 av (M) Arbetslivskriminalitet har frågat mig om jag avser att tillskjuta de resurser som krävs för att förebygga en ytterligare ökning av den omfattande arbetsmiljökriminaliteten i vårt land. Ingen människa ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Missbruk av olika regelverk och exploatering av människor behöver stoppas. Samhällets syn på arbetsgivare som utnyttjar människor och missköter de anställdas arbetsmiljö ska vara kompromisslös. Myndighetssamverkan mot arbetslivskriminalitet har givit goda resultat och behöver fortsätta att utvecklas. Över 2000 företag besöktes . Drygt en av tio kontrollerade företag tvingades att stänga hela eller delar av sin verksamhet på grund av de brister som hittats. Totalt identifierades förseelser som kan leda till kontroll- och sanktionsavgifter . Myndigheterna uppger i sin lägesrapport att ca 1000 företag besöktes från årets början till och med utgången av oktober, trots att arbetet försvårades avsevärt av den pågående pandemin. anslag (UO 14, anslag 2:1) stärks med . Medlen ska fördelas mellan de åtta myndigheter som deltar i samverkan. Detta ger tillsammans med övriga samverkande myndigheter stärkta möjligheter att arbeta fokuserat och gemensamt för att fortsätta stävja fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Det är en kraftfull satsning för att bekämpa arbetslivskriminalitet och innebär en tydlig ambitionshöjning jämfört med de 18 miljoner som har anslagits –2020. Arbetet mot arbetslivskriminalitet kräver varaktig myndighetssamverkan. Myndigheternas kontrollverksamhet bidrar på ett effektivt sätt till ökad regelefterlevnad och sunda konkurrensvillkor. Kontrollverksamheten är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda. Den är också betydelsefull för att motverka brottslighet. Därför behöver antalet kontroller mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet öka, något som också reflekteras i det uppdrag myndigheterna fått .
frs · H8121894 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1892 och 2020/21:1894 av (M) Kinesiska investeringar i kritisk infrastruktur och Transporter som del av granskningssystemet för utländska direktinvesteringar har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av att allt fler infrastrukturprojekt, såväl byggnation som drift, övertas av kinesiska företag utan att säkerhetsprövningar genomförts, och hur detta överensstämmer med regeringens antagna Kinastrategi. har även frågat mig om jag avser att agera för att transporter ska beaktas i det nya systemet för granskning av utländska direktinvesteringar. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. skärptes bl.a. bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen. Lagändringarna gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området. Regeringen har beslutat flera myndighetsuppdrag i syfte att fördjupa myndigheternas samverkan kring utländska direktinvesteringar och för att förbättra myndigheternas kunskapsläge. trädde en ny lag i kraft som gör att EU:s förordning om utländska direktinvesteringar kan tillämpas i . kan därigenom utbyta information med andra medlemsstater i EU om direktinvesteringar. Regeringen tillsatte den s.k. som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direkt-investeringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Uppdraget är komplext och intresset av att skydda bl.a. kritisk infrastruktur från skadliga uppköp måste balanseras mot intresset av att upprätthålla attraktionskraft för utländska investeringar. Utredningen ska redovisas . Ett annat sätt att motverka problemet med oönskade utländska direktinvesteringar är att förbättra kunskapen om vad som är skyddsvärt och vikten av att begränsa riskerna för spridning av känslig teknologi. Det sker bl.a. genom att öka kunskapen på området men också genom att verksamhetsutövarna själva förstärker sitt säkerhetsarbete. har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel. Det ligger i intresse att ha handel med andra länder, däribland , för jobb och tillväxt i . Regeringen är medveten om de säkerhetsproblem som kan uppstå vid vissa utländska förvärv av känslig infrastruktur och känsliga teknologier. I regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) har regeringen också uttalat att växande globala inflytande innebär både möjligheter och utmaningar. Regeringen har alltså redan vidtagit ett antal åtgärder på området. Men vi kommer inte att nöja oss med detta. Jag kommer att fortsätta följa frågan och om det behövs är jag beredd att överväga ytterligare initiativ.