ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911241 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:241 Nationell samordning för tryggheten runt och av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) är en nationell tillgång som ger oss vattenkraft, klimatsmarta transporter, dricksvatten, möjlighet till arbetstillfällen och värdefull besöksnäring. Men om svämmar över blir det kostsamt, och stora miljövärden står på spel. Det värsta scenariot, den så kallade dimensionerande nivån, beräknas ge skadekostnader på vägar, fastigheter och industrier på . Det är enorma summor för de små kommunerna och drabbade enskilda fastighetsägarna att bära, och det skulle innebära mycket stora påfrestningar för samhället i stort . Detta bör vi förekomma och förebygga. Det skulle därför vara bra med en nationellt samordnad översyn för att få fram en långsiktig lösning för avtappningsproblem, liksom för skredriskerna längs . utredningar har visat behovet av en nationell samordning och föreslagit ett nytt statligt anslag för att genomföra storskaliga åtgärder som ligger bortom kommunernas betalningsförmåga samt att det (!) skulle finnas ett förslag till långsiktig lösning där avtappningsmöjligheter ökas. Detta väntar ännu på att förverkligas. Satsningar via regeringsuppdrag har gjorts för att klargöra översvämningsrisker, vilket gjort stor nytta i förebyggande syfte. Denna kunskap bör en möjlig nationell samordning kunna dra stor nytta av i frågan om att trygga människor, miljö och samhälleliga värden även runt och . Genom att i en nationellt samordnad översyn anpassa och säkra upp för kommande katastrofer lägger man grunden till ny kunskap, viktig forskning, teknikutveckling och värdefulla erfarenheter inom byggsektorn som sammantaget även blir en attraktiv nationell exportvara. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta nationellt för att säkerställa tryggheten för människor och näringsverksamhet runt och genom att avtappningsförmåga ökas?
fr · H911242 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:242 Utrikesministerns möte med den palestinska myndighetens ledning av (SD) till Utrikesminister (S) Efter att , mot en riksdagsmajoritets vilja, erkände som stat har det rått en frostig relation mellan och . Den tidigare utrikesministern var dessutom förklarad persona non grata i , och den socialdemokratiskt ledda regeringen har fortsatt att pumpa in miljardbelopp till palestinierna – pengar, som indirekt varit med och finansierat terroristlöner och antisemitism. Den antiisraeliska politik har därför lett till att dörren till varit stängd, vilket är ytterst beklagligt. Därför var den nuvarande utrikesministerns besök i mycket välkommet och kanske ett steg närmare en bättre relation länderna emellan. träffade utrikesministern sin israeliske motsvarighet Yair Lapid i . president beskriver också besöket som en nystart efter åratal av diplomatisk iskyla. Man kunde därför hoppats på att skulle slå in på ny politisk linje i sitt förhållningssätt i . Men redan dagen efter, , reste utrikesministern vidare till på och besökte företrädare för den palestinska sidan, bland andra den palestinske presidenten . Enligt betonade båda sidor att detta var ett möte mellan vänner. Och det råder knappast någon tvekan om den vänskapen. Palestiniernas president tillhör systerparti och brukar bjudas in till . valdes till president . har inga val hållits, utan befinner sig nu på det av vad som först sas vara en fyraårsperiod. Även de utlovade valen – parlamentsval , presidentval och val till den palestinska nationella kommittén (den lagstiftande organet för PLO) – ställdes alla in. Enligt brittiska hamnar den palestinska myndigheten på samma nivå som – ett land som upphört med bistånd till då det enligt biståndsministern ”är svårt att jobba brett med bistånd i ett land där intresset är så svagt för demokrati och mänskliga rättigheter” och att demokratin och rättssamhället utvecklas i fel riktning – när det gäller bristen på demokrati. Även korruptionen är omfattande. Enligt den tidigare ordföranden i , , är korruptionen inom den palestinska myndigheten enorm. Trots löften från president om att bekämpa korruptionen har nästan ingenting hänt. Enligt försvinner uppemot hälften av den samlade palestinska statsbudgeten. Inför tisdagens besök på lät antyda att hon tänkte tala allvarsord med den palestinska ledningen. Till sa hon följande: ”Ska vi kunna stödja en ekonomisk utveckling fullt ut då kan vi ju inte ha korruption på en sådan nivå som finns i .” Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilken kritik framförde ministern till den palestinska ledningen, och kommer de ovan angivna demokratiska bristerna, den omfattande korruptionen och antisemitismen att få några konsekvenser för regeringens stöd till den palestinska myndigheten?
fr · H911243 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:243 EU:s miniminivå vad gäller asylpolitiken av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har tidigare hävdat att den tillfälliga lagen placerar på EU:s miniminivå vad gäller asylpolitik, och att man därför har vidtagit de åtgärder som går för att minska attraktionskraft som destination för sökande och på så sätt åstadkomma en jämnare fördelning av sökande inom unionen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att vi befinner oss på eller nära en europeisk miniminivå, och vilka faktorer har ministern och regeringen vägt in i bedömningen av vad som utgör miniminivån?
fr · H911244 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:244 Konsulära kostnader i samband med att UD förde tre IS-kvinnor till av (SD) till Utrikesminister (S) I en skriftlig fråga (2021/22:54) till utrikesministern ville jag veta vad statens utgifter har varit för att föra de tre IS-terroristerna tillbaka till och om denna kostnad kommer att faktureras kvinnorna. Bakgrunden till frågan är att regeringen har underlättat för de tre terroristerna och deras barn att komma tillbaka till . Med en svensk delegation på plats, bestående av bland annat erfarna diplomater, säkerhetspersonal och en barnläkare, hjälpte man dem bland annat genom att bistå dem att ta sig från Rojlägret i nordöstra till flygplatsen, där de kunde flyga tillbaka till . Transporten mellan lägret och flygplatsen, personalen och UD:s hantering är givetvis sådant som belastat svenska staten, och detta bör således kunna anges offentligt för de svenska skattebetalarna. Men i sitt svar vill inte utrikesministern ange vad det kostat. Hon skriver att ”kostnaderna för kvinnornas och barnens flygbiljetter täcks av kvinnorna själva, i enlighet med lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd”. Men när det gäller vad regeringens insatser för att få terroristerna till kostat anser utrikesministern att hon av säkerhetsskäl inte kan kommentera det: ”Av säkerhetsskäl kan jag inte ytterligare kommentera arrangemang kring transporter”, skriver hon i sitt svar. I en ny skriftlig fråga (2021/22:131) undrade jag därför varför inte utrikesministern vill uppge statens kostnader i samband med regeringens insatser för att föra IS-kvinnorna tillbaka till , och på vilka grunder ministern åberopar säkerhetsskäl. Utrikesministern vägrar att svara på frågan och skriver följande i sitt svar: ”Jag ber att få hänvisa till mitt svar på fråga nr 2021/22:54 angående konsulära kostnader i samband med utvisningar av svenska kvinnor och barn från nordöstra till .” Att regeringen inte vill uppge dessa kostnader för svenska folket är mycket anmärkningsvärt. Att dessutom åberopa säkerhetsskäl för att dölja dem är ännu mer anmärkningsvärt. Regeringen vill alltså mörka för svenska folket hur stora kostnaderna har varit för att underlätta för terroristerna, som av självstyre anses för farliga för , att komma tillbaka till . är ytterligare minst tio kvinnor och tjugo barn på väg tillbaka till , och uppgav att tre av dessa kvinnor och åtta av barnen förväntas anlända . Den senaste frågan kring de konsulära kostnaderna och på vilka grunder ministern åberopar sekretesskäl besvarar utrikesministern över huvud taget inte. Jag ställer därför på nytt frågan till utrikesminister och hoppas att hon kan bemöda sig med att besvara min fråga. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför vill inte ministern uppge statens kostnader i samband med regeringens insatser för att föra IS-kvinnorna tillbaka till , och på vilka grunder åberopar ministern säkerhetsskäl?
fr · H911245 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:245 Politisk beredskap vid ökad smittspridning av (SD) till Socialminister (S) är, enligt WHO, den enda region i världen där covidfallen nu ökar. steg antalet covidfall i jämfört med . och stod för flest covidfall i . Även i och har smittspridningen ökat, vilket föranleder att politiska åtgärder nu sätts in. I de två sistnämnda länderna är bara drygt häften färdigvaccinerade, vilket förmodligen påverkar den snabba smittspridningen. säger statsepidemiolog att han inte är orolig för ett svårt covidläge i . Han vill ogärna spekulera om hur pandemin kommer att utveckla sig , men tror inte, enligt SVT, att ett scenario liknande det i är det mest sannolika. ”Det är jättesvårt att veta, och den här sjukdomen har överraskat oss . Men jag har svårt att se att vi skulle få ett väldigt allvarligt läge. Vi har ju redan gått in och börjat ge en tredje dos till de allra sköraste, och vi har tillgång till väldigt mycket vaccin”, säger han till TT. Men i , med en vaccinationsgrad i paritet med , har smittspridningen legat på en väldigt hög nivå , trots relativt hög vaccinationstäckning. Enligt forskaren vid kan mycket väl följa efter smittkurva. Han hänvisar till att det pågår en dragkamp mellan smittspridning och flockimmunitet, och i takt med att det blir kallare och immuniteten avtar kan viruset få övertaget. I är nu färdigvaccinerade och i . Regeringen har under hela pandemin hänvisat till sin ”expertmyndighet”. Samma myndighet vars ledning hävdade att ”coronaviruset kommer inte att spridas i ”. Myndigheten, och därmed också regeringen, har under hela pandemin stuckit ut och gjort vägval som skiljt sig avsevärt från stora internationella organs och erkända experters rekommendationer. I stället för att lyssna till vetenskap och forskning anses också ha sysslat med ”picking” det vill säga att de plockat vissa bitar ur olika forskning i syfte att stödja de egna åsikterna. När nu statsepidemiologen, som regeringen lyssnat så mycket på och som visat sig ha fel i så mycket, tonar ned riskerna med ny smittspridning i finns det all anledning att lyssna på andra som tvärtemot höjer ett varningens finger. har inte råd att återigen stå illa förberett utan bör ha en beredskap för om situationen i snabbt förändras när vi nu går in i en kallare period, restriktioner hävts och människor har börjat resa igen och slappna av. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har regeringen en politisk beredskap ifall att smittspridningen börjar ta fart igen i , och hur ser den beredskapen i så fall ut?
fr · H911246 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:246 En riskskatt för kreditinstitut av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har lämnat över utkastet till lag om en riskskatt för kreditinstitut till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås att ett kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. Införandet av en skatt på kreditinstitut är inte oproblematiskt, särskilt inte för mindre kommuner som är beroende av upplåning via Kommuninvest – som ägs av kommuner och regioner och drivs utan vinstsyfte för att säkra billiga och stabila lån för investeringar i välfärden. I och med att Kommuninvest drivs utan vinstsyfte slår skatten direkt över på kunderna, vilket i det här fallet är kommunerna och regionerna – indirekt innebär det att skatteintäkterna måste höjas. är inte Kommuninvest ett kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället, tvärtom. Kommuner och regioner står för sina garantier, därmed uteblir även den risk som är motivet för skatten. Propositionen om en riskskatt för kreditinstitut skulle ha avlämnats till . Så har dock inte skett. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad är anledningen till att propositionen om en riskskatt för kreditinstitut inte har avlämnats till ?
fr · H911247 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:247 Husrannsakan i bostäder och andra privata utrymmen av (SD) till Statsrådet (S) Husrannsakan är ett tvångsmedel som innebär stora ingrepp i den enskildes privata sfär. Reglerna för husrannsakan i bostad är strikta och ska så vara. Men mot bakgrund av den utveckling som har skett, där våldet hos de kriminella har trappats upp, så finns det anledning att se över reglerna om husrannsakan för att stävja den grovt organiserade brottsligheten. Regeringen föreslår utökade möjligheter till husrannsakan i brottsförebyggande syfte. Regeringen nöjer sig dock med att dessa regler tillämpas i vissa utrymmen eller i anslutning till flerbostadshus. Regeringen föreslår även en begränsning som innebär att polisman endast i brådskande fall får undersöka trappuppgångar, tvättrum, garage etcetera utan ett föregående beslut från eller Säkerhetspolisen. En polisman kan med stöd av 20 a § polislagen genomsöka bilar och båtar utan ett föregående beslut i brottsförebyggande syfte. Regeringen medger att dagens regler om husrannsakan i fordon och båtar har fallit väl ut och använts av polisen i stor utsträckning men att de har tappat sitt värde i och med att de kriminella börjat anpassa sitt beteende efter dem. Det borde vara mindre integritetskänsligt att genomsöka ett trapphus än att genomsöka bilar och båtar. Med hänvisning till eventuella integritetskränkningar görs även undantag för bostäder. Följden av en sådan avgränsning är förutsägbar. noterar i sitt remissvar att behovet omfattar även bostäder om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att sådana föremål påträffas och kan förverkas. Syftet med förslaget är att ge polisen möjligheter att förhindra att vapen och andra farliga föremål används vid våldsbrott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att med hänsyn till uttryckta behov och det befintliga mönstret där kriminella anpassar sina beteenden utifrån lagstiftningen gå vidare med frågan om husrannsakan i bostäder och andra privata utrymmen?
fr · H911248 · 2021-10-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:248 Utsatta områden av (SD) till Statsrådet (S) publicerar återkommande rapporter om samhällsutvecklingen i så kallade utsatta områden och riskområden. Senast publicerade Nationella operativa avdelningen, , en längre rapport som belyste problemet ur olika synvinklar, och en kortare lägesbild publicerades därefter. I rapporten diskuterar författaren (som tillsynes är anonym) utförligt orsakerna till att den typen av problem uppstått samt vad som kan komma att påverka utvecklingen framöver. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet analys av varför de utsatta områdena har uppstått, och har statsrådets departement gjort någon egen analys av frågan?
fr · H911249 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:249 kontroll av gränsen mot av Boriana (M) till Statsrådet (S) införde tillfällig gränskontroll vid gränsen mot . Anledningen var ett antal grova brott, begångna i , som svenska medborgare låg bakom. I beslutet skrev justitieminister : ”De ihållande och betydande hoten mot vår allmänna ordning och inre säkerhet orsakad av militanta islamister och organiserade kriminella, som är i stånd att utnyttja den fria rörligheten inom Schengenområdet, fortsätter att vara ett stort bekymmer för den danska regeringen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att bekämpa kriminaliteten i så att vårt grannland inte ska behöva upprätta gränskontroller mot oss på grund av brottsligheten i ?
fr · H911250 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:250 Svarta solceller i detaljplanerat område av Boriana (M) till Statsrådet (MP) Enligt är solcellspaneler befriade från krav på bygglov om ett antal kriterier är uppfyllda, bland annat om solcellsanläggningen inte strider mot detaljplanen för det aktuella området. I områden där detaljplanen påbjuder ett visst utseende på taken hindras fastighetsägare från att sätta upp svarta solpaneler eftersom det skulle strida mot detaljplanen. Även ansökningar om bygglov avslås för att kommunernas handläggare befarar att ett beviljande skulle kunna överklagas till mark- och miljödomstolen. Detta slår mot villaägare som vill sänka sina energikostnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta installation av solpaneler i detaljplanerat område?
fr · H911251 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:251 Hot, våld och stölder i svenska butiker av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Möjligheten att meddela tillträdesbutik till butik har funnits i drygt . Lagstiftningen visar sig dessvärre inte ha den kraft som önskas. I de fall tillträdesförbud beviljas verkar förbuden fungera över förväntan. Problemet är att få tillträdesförbud meddelas, trots omfattande stölder och en kraftig ökning av hot och våld i svensk handel. Under lagens ansöktes om tillträdesförbud till butik . Endast 83 stycken beviljades (). Dessutom verkar bedömningarna skilja sig åt i olika delar av landet. Vissa åklagarkamrar har beviljat av ansökningarna, andra har inte beviljat någon ansökan. Utöver att besluten skiljer sig över landet anges sällan konkreta skäl till att tillträdesförbud nekas. Åklagarnas beslut motiveras ofta enbart med: ”Saknas tillräckliga skäl.” Det gör det omöjligt för sökanden att kunna läsa ut varför beslutet fattades och kunna bedöma möjligheten att överklaga. En motivering som dock förekommer frekvent är att det saknas fällande domar. Tanken bakom tillträdesförbudet var att lagen skyndsamt skulle användas för att förhindra att framtida brott sker. Att invänta en fällande dom omöjliggör en snabb hantering. Tillträdesförbudet är dessutom tidsbestämt då det avser att hantera en person som i livet inte har förmåga att sköta sig vid besök i butiken. En dom, som ofta kommer många månader, ibland år, efter brottet är inte ett bra verktyg för att bedöma dagens risk. Dessutom läggs de flesta ärenden om butiksstölder ned, varför fällande domar är sällsynta vid butiksbrott. Att åklagarna fattar beslut om tillträdesförbud är bra då det garanterar att förbudet prövas ordentligt. De första sex månadernas erfarenhet visar också att åklagare och polis skyndsamt hanterat ansökningarna och att beslut fattats inom rimlig tid. Att behöva avvakta fällande domar förhalar dock processen och riskerar att göra lagen tandlös. Det låga antalet beviljade ansökningar har fått många handlare att tvivla på lagens effektivitet. Det är olyckligt då de som fått sin ansökningar beviljade kunnat visa på att tillträdesförbud till butik fungerar mycket väl. Med de brister som identifierats ovan riskerar lagen att uppfattas som byråkratisk, komplicerad att använda och inte så effektiv som avsågs. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att se till att den svenska handeln får ett starkare skydd mot brott i form av hot, våld och stölder?
fr · H911253 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:253 Privatisering av barn- och ungdomspsykiatrin i Järva av (S) till Socialminister (S) För oss som bor där är det en ständig källa till oro. Vad har hänt nu? Är det någon jag känner eller någons barn som blivit skjuten? Oro och ångest präglar vår vardag. Det är inte konstigt att fler lider av psykisk ohälsa i våra stadsdelar än på många andra håll. För att hindra att unga grabbar från Järva dras in i kriminalitet och gängbrottslighet måste vi samla alla goda krafter. Ungdomar som är på glid måste få hjälp och stöd . Diagnoser som adhd måste upptäckas tidigare, och fler behöver få vård snabbare. Enligt Brås undersökning om psykisk hälsa och dödligt våld har fyra av tio gärningspersoner haft kontakt med psykiatrin året före brottet. Forskning visar också på större psykisk ohälsa hos manliga gängmedlemmar än hos andra unga män. fick ett av fyra barn vänta för länge på att få vård på barn- och ungdomspsykiatrin, bup, i Region . I det läget väljer nu det moderatledda styret i Region att stänga ned bup-mottagningar och privatisera mer av vården. 11 000 fler barn får sin vård privatiserad i och med förändringarna. Barn- och ungdomspsykiatrin på Järva ska både drivas privat och slås ihop till ett jätteområde där skilda stadsdelar som ska samsas med och . Över 61 000 barn kommer att behöva dela på en enda mottagning. Vården för barn och unga är redan mycket ojämlik. Vård eller stöd för psykisk ohälsa på ens vårdcentral är mycket ojämlikt fördelat mellan barn och unga i olika områden. Här finns ett tydligt socioekonomiskt samband då de tre kommuner/stadsdelar där barn och unga fick minst vård var , och . De kommuner/stadsdelar där barn/unga fick mest vård var , och . Talla Alkurdi (S) har larmat om hur privatiseringarna och nedläggningarna kommer att drabba vården för barn och unga i utsatta stadsdelar. Hur ska samhället kunna fånga upp den som är på glid när ni nu centraliserar och sparar in på bup? Till vem ska skolan larma? Till vem ska vända sig? Och framför allt, vem ska oroliga föräldrar och barn och unga själva kunna vända sig till? Konsekvensen blir att barn, unga och deras föräldrar måste armbåga sig fram för att få vård, i stället för att kunna lita på att den finns där när man behöver den. Den som har råd uppmuntras i stället till privata lösningar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka insatser kommer ministern att göra för att barn och unga ska kunna få rätt till vård och stöd, särskilt i eftersatta områden som Järvas stadsdelar?
fr · H911254 · 2021-10-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:254 Blockering av talibanerna i FN av (SD) till Utrikesminister (S) En grupp afghanska kvinnor, bestående av den tidigare afghanska politikern och fredsförhandlaren , den tidigare politikern , den tidigare diplomaten och journalisten , uppmanade , vid ett besök på i , världsorganet att blockera talibanerna från att få plats i FN. Man menar att FN måste ge den platsen till någon som respekterar alla i och att talibanerna redan svikit sina löften om att de kommer att ge kvinnor tillstånd att återuppta sina jobb och gå tillbaka till skolan. FN överväger för tillfället vem som ska få representera . Talibanerna har nominerat sin Doha-baserade talesman till FN-ambassadör, och FN-sändebudet , som representerar den tidigare regeringen som störtades av talibanerna, försöker stanna kvar på sin plats. förväntas FN:s medlemsstater fatta ett beslut i frågan. Asila Wardak uppmanade länderna att pressa talibanerna ”att sätta sina ord i handling” när det gäller kvinnors rättigheter och tillade: ”Om du ska ge dem en plats bör det finnas förutsättningar.” ”Kvinnor och flickor i sätter sina förhoppningar och drömmar till just detta råd [säkerhetsrådet] och världsorganet för att hjälpa dem att återfå sina rättigheter att arbeta, resa och gå i skolan”, sa . ”Det vore moraliskt förkastligt om vi inte gör någonting och sviker dem.” Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer att agera när beslut ska fattas om vem som ska företräda i FN?