ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911670 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:670 Klimatnyttan med utökad elproduktion av (C) till Klimat- och miljöminister (S) Trots att klimatnyttan med ökad vind- och solkraft är omfattande och odiskutabel, underskattas den ofta i jämförelser av olika klimatåtgärder. En anledning är att det saknas en vedertagen beräkning för elproduktionens faktiska klimatnytta. redovisade ett regeringsuppdrag där klimateffekter av olika styrmedel beräknas. I rapporten beskrivs bland annat klimatnyttan av ökad elproduktion från solceller: ”Elenergin producerad av solcellsanläggningar antas tränga undan ’centralt’ producerad el och därmed bidra till minskade utsläpp genom att el genererad av solceller innebär mindre utsläpp än elmix.” Eftersom svensk elproduktion är nästan helt utsläppsfri framstår klimatnyttan från den ökade elproduktionen som mycket liten. Men ny svensk elproduktion tränger i första hand undan fossil kraft i våra grannländer, där marginalelen ofta är fossil. Att vi inte har ett isolerat elsystem har varit uppenbart för alla , med tanke på prisnivån som i huvudsak beror på höga priser på kontinenten. Nepp () har visat att svensk elexport till 70–ersatt elproduktion i fossilbränslebaserade kraftverk. Utsläppsminskningen blir omkring koldioxid . En studie från Energiforsk visar ett liknande resultat vid utbyggnad av solel. Detta är 13 gånger större utsläppsminskningar än den schablon använder. När den stora klimatnyttan synliggörs blir det mer självklart att genomföra åtgärder som syftar till att öka elproduktionen. Det kan exempelvis handla om att främja solkraft, att överföra fastighetsskatten på vindkraft till kommuner eller att bygga ut stamnätet i havet. vill att klimatnyttan tydligare ska kunna vägas in i tillståndsprocesser, men skriver att det krävs fördjupningar om bland annat systemgränser och hur beräkningar ska göras. En god start bör vara att ansvariga myndigheter beräknar klimatnyttan på ett rättvisande sätt. Jag vill fråga klimat- och miljöminister : Anser ministern att tillkommande elproduktion tränger ut europeisk elenergi, och kommer ministern i så fall att ge i uppdrag att se över sina beräkningsgrunder i linje med detta?
fr · H911671 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:671 Beslut om havsplaner av (C) till Statsrådet (S) lade Havs- och vattenmyndigheten fram sitt förslag till tre kommande havsplaner, för , och . Förslagen till havsplaner togs fram av Havs- och vattenmyndigheten i bred samverkan med länsstyrelser, centrala myndigheter, regionala organ, kustkommuner och bransch- och intresseorganisationer. Havs- och vattenmyndigheten bedömde att de områden som pekats ut som lämpliga (eller som ”utredningsområde”) för havsbaserad vindkraft bara skulle möjliggöra 23–31 terawattimmars elproduktion från vindkraft. Det ligger mycket långt från både behovet och potentialen för havsbaserad vindkraft. Vi vet redan nu att det finns ansökningar om 400 terawattimmars havsbaserad vindkraft som man vill ha tillstånd för. Det är alltså en tiodubbling jämfört med de havsplaner som ligger på regeringens bord. ”Länder med kust inom EU ska ha havsplaner på plats ”, skriver Havs- och vattenmyndigheten på sin hemsida, men regeringens beslut har skjutits upp gång på gång. Att det finns ett undermåligt förslag som dessutom inte kommer till skott kan få stora problem. Ett exempel på en av de aktuella vindkraftsparkerna är Storgrundet i , där det planeras för en huvudförhandling i mark- och miljödomstolen . Havs- och vattenmyndigheten har i förslaget till havsplaner pekat ut Storgrundet som lämpligt för havsbaserad vindkraft. Storgrundet är redan tillståndsgivet, och i ändringsansökan anges att elproduktionen förväntas uppgå till hela 3–3,. Havsplanerna ”kommer att vägleda myndigheter, kommuner och domstolar när de beslutar, planerar eller ger tillstånd för olika verksamheter i olika delar av havet”, är det tänkt. Men om inte regeringen fattar beslut om havsplanerna kan inte dessa bli vägledande för domstolens kommande beslut. Jag vill fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att fatta beslut om havsplanerna, och kommer de att uppdateras i linje med den nya situation vi har i med både efterfrågan på el och ansökningsläget kring havsbaserad vindkraft?
fr · H911672 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:672 Ersättning till riskgrupper och anhöriga av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade vid en pressträff att man avser att återinföra ersättning till riskgrupper samt anhöriga till dessa för att minska risken för att personer i riskgrupp får covid-19. Ersättningen ska gälla retroaktivt . Regeringens besked har varit otydligt såväl för de personer som berörs i riskgrupp och anhöriga till personer i riskgrupp som för de arbetsgivare som har medarbetare som berörs. När arbetsgivare ska göra scheman är det viktigt att kunna veta vilka medarbetare man har som kan beröras av ersättningen. Att ersättningen till personer i riskgrupp och deras anhöriga med bland annat LSS införs är ett viktigt medel för att inte utsätta personer för en onödig risk. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att göra förändringar i lagstiftningen för riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper jämfört med tidigare gällande lagstiftning under pandemin samt ge i uppdrag att informera om det regelverk som man enligt informationen på pressträffen planerar att införa?
fr · H911673 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:673 Synskadades och blindas behov av och rätt till ledsagning av (V) till Socialminister (S) Personer som lever med grav synnedsättning eller blindhet behöver ofta en ledsagare för att kunna ta sig utanför hemmet och därmed få möjlighet att uppnå full delaktighet i samhället. Ledsagning är en av de viktigaste insatserna för människor som förlorat synen. I förarbetena till lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) omnämns att personer med grava synskador samt blinda omfattas av lagen, och LSS tillkom för att personer med funktionsnedsättning ska kunna leva som andra. Gradvis har intentionerna i lagstiftningen för denna målgrupp urholkats. Genom beslut i kommuner och förvaltningsdomstolar har gravt synskadade, blinda och personer med dövblindhet bitvis berövats sin rörelsefrihet då de regelmässigt nekas ledsagning enligt LSS. Antalet som beviljas ledsagarservice har mer än halverats , och de nekas också ofta färdtjänst. Detta innebär att en del personer blir isolerade i sina hem, trots att det enligt LSS anges att de ska kunna leva som andra. Många personer med grav synnedsättning och blindhet har goda förutsättningar att klara sig utan övrigt stöd om de får ledsagning och färdtjänst. De har oftast inte behov av annan hjälp än just dessa insatser. Ändå begränsas deras möjligheter till att delta i samhällslivet genom restriktiva bedömningar, vilket blir både dyrare för samhället i förlängningen men även måste anses inhumant. Insatsen ledsagning behöver förtydligas för att bättre täcka behoven och säkra rätten till stöd för gravt synskadade, blinda och personer med dövblindhet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att förtydliga lagstiftningen så att gravt synskadades och blindas behov av och rätt till ledsagning och färdtjänst ska tillgodoses och garanteras?
fr · H911674 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:674 Uppgörelsen om fördjupat samarbete med Demokratiska enhetspartiet (PYD) av (M) till Statsrådet (S) I samband med att prövades som förslag till statsminister meddelade riksdagsledamoten i sin röstförklaring att hon röstade för och att Kakabaveh och Socialdemokraterna gjort ett särskilt uttalande där Socialdemokraterna avsåg att fördjupa sitt samarbete med Demokratiska enhetspartiet (PYD). Socialdemokraternas uppgörelse med en enskild riksdagsledamot för att säkra statsministerposten är uppseendeväckande och problematisk. Det är minst sagt anmärkningsvärt att regeringspartiet låtit en enskild riksdagsledamot diktera utrikespolitik. Svensk utrikespolitik ska gynna svenska intressen, inte ett enskilt partis eller en riksdagsledamots intressen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt och med vilka resurser ämnar statsrådet och regeringen fördjupa samarbetet med Demokratiska enhetspartiet (PYD), och hur ska detta samarbete redovisas?
fr · H911675 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:675 Lika villkor på kärnbränslemarknaden av (SD) till Statsrådet (S) har genom sitt energibolag ett avtal tecknat om kärnbränsleleveranser till . Förhandlingar om nytt avtal för kommande avtalsperiod pågår. När Tvel får avtal med betyder det att får avtal med väst för sina kärnbränsleleveranser. Det ryska kärnbränslet certifieras därmed till västdesignade reaktorer. kan det noteras att några västföretag aldrig får motsvarande avtal i . I finns leverantörerna franska , amerikanska i och spansk-amerikanska Enusa. Ingen av dessa eller någon annan utländsk leverantör har någonsin fått leverera till . Svenska och övriga europeiska leverantörer är utestängda från den ryska leverantörens hemland . Dörren till den ryska kärnbränslemarknaden borde i stället öppnas för aktörer från väst. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att ska få tillgång till den ryska marknaden på samma sätt som genom nu ger Rosatom Tvel tillgång till den svenska marknaden?
fr · H911676 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:676 Avgiftshöjningar för sjöfarten av (SD) till Infrastrukturminister (S) avser att höja bland annat farleds- och lotsavgifter kraftigt , vilket kan påverka näringslivets konkurrenskraft och sjöfartsnäringen negativt. Det gäller inte minst den industri och transportsektor som 2020 och 2021 drabbats av coronapandemins effekter på olika sätt. Näringslivets transportråd, Transportföretagen, Svensk Sjöfart och har protesterat i ett öppet brev till infrastrukturministern , bland annat mot beslutade avgiftshöjningar 2022. Man vill att regeringen skyndsamt uppdrar åt att se över sitt beslut i syfte att skjuta på hela eller delar av höjningarna. Man lyfter också att modellen för finansiering till inte är hållbar och behöver ses över. Risken med avgiftshöjningarna är att om det blir för dyrt att angöra svenska hamnar kan rutter och linjenät komma att justeras och i stället gå till andra hamnar än svenska. Det försämrar tillgången till direkta transporter för svenska företag och leder till en överflyttning av gods från sjö till land. Detta hotar framåt också välfärden och jobben samt ekonomi. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att bemöta intentionerna i det öppna brevet från intressenter för sjöfarten, i så fall hur?
fr · H911677 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:677 Bolagsstämmor i förvärrat pandemiläge av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Näringslivet i fungerar som motor och bidrar till jobb och samhällsekonomi. Näringslivet har varit hårt utsatt under coronapandemin både 2020 och 2021. Därför är det av vikt att lättnader och krisplanering sker för att underlätta på de sätt som är möjliga. beslutades att de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor förlängdes med anledning av pandemin och för att underlätta att kunna hålla stämma. Det gällde förlängning av den tillfälliga lagen som möjliggjorde att hålla bolags-och föreningsstämmor utan fysiskt deltagande. Detta var aktuellt i betänkande 2020/21:CU5. /22 är kravet på fysisk närvaro vid bolagsstämmor tillbaka. har uppmanat att ett lagstiftningsarbete bör inledas omgående för att på så som möjligt kunna sätta nya regler i kraft om smittspridningen eskalerar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att se till att lagstiftningsarbete sker för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor under rådande pandemiläge?
fr · H911678 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:678 Den danska spionsaken av (M) till Försvarsminister (S) Tre domare från Vestre Landsret har utgjort för den så kallade danska spionsaken, som briserade . är ett av de länder som antas ha varit fall för informationsinhämtning. Försvarsminister sände hem fem medarbetare från Forsvarets Efterretningstjeneste. De gavs därmed skulden för att ha överträtt sina befogenheter. Efter att kommissionen nu meddelat sitt frikännande beslut förklarar följande i en skriftlig kommentar: ”Den konklusion er jeg selvsagt meget tillfreds med.” Att övervakning skett råder det inte några tveksamheter om i . Därmed får de domare som utgjort sägas ha slagit fast att något olagligt eller kritiserbart inte utförts av Forsvarets Efterretningstjeneste. Således måste ansvaret sökas på politisk nivå. Det torde ställa den så kallade danska spionsaken i nytt ljus i förhållande till länder vilka kan anats ha medborgare, företag eller institutioner avlyssnade av danska myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att på något sätt agera mot den danska regeringen efter att en kontrollkommission nu frikänt fem avstängda tidigare medarbetare vid Forsvarets Efterretningstjeneste som ansvariga för den tidigare uppmärksammade spionsaken, vilken även berörde ?
fr · H911679 · 2021-12-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:679 samlade insatser i av (M) till Utrikesminister (S) Det meddelas nu att den svenska evakueringsinsatsen i är avslutad. Därmed stängs ett kapitel som inleddes med talibanernas snabba frammarsch och maktövertagande. Den tidigare Kabulregeringen föll likt ett korthus. Från svensk sida har sagts att tiden i ska granskas och utvärderas. Utöver sedvanliga procedurer kring den militära insatsen har önskemål från flera riksdagspartier framförts om en bredare och djupare analys; ett komplement till den granskning den tidigare riksdagsledamoten gjorde i fråga om de första inledande åren 2002–2014 som överlämnades . Till detta kommer den granskning som sker inom ramen för arbete. Ett bredare perspektiv än det rent militära är nödvändigt. Det finns skäl att granska de civila inslagen och biståndet samt försöken till institutionsuppbyggnad och antikorruptionsarbetet. Från UD har sagts att det öppnas för en bredare ansats. Några beslut om en granskning, dess inriktning eller tidsramar har ännu inte getts. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att tillsätta en bredare utredning om samlade insatser i , inklusive det civila och bistånd samt tänkt tidsram för densamma?
fr · H911680 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:680 Åtgärder för att stärka skogens klimatnytta av (V) till Klimat- och miljöminister (S) () konstaterar i sin årliga rapport , ekonomi och politik 2021 att det finns ett stort klimatvärde av att kolet fortsatt är bundet i skog och mark eller i långlivade träprodukter i stället för att öka koncentrationen av koldioxid i atmosfären. KI anser att det behövs en mer heltäckande klimatpolitik för att stärka skogens klimatnytta då klimatet inte gör åtskillnad på koldioxid från fossila eller biogena källor. Myndigheten konstaterar att skogen kan minska atmosfärens koldioxidkoncentration genom att lagerhålla kol eller genom att skogens biomassa ersätter produkter förknippade med fossila utsläpp (substitution). Eftersom ett träd inte kan stå och lagra kol i skogen som det nyttjas för energi- eller materialsubstitution står dessa två strategier ofta i konflikt. I ett kortare tidsperspektiv är klimatnyttan stor av att i högre utsträckning låta träden stå kvar. KI föreslår att styrmedel införs för att främja skogens förmåga att binda kol, exempelvis subventioner till skogsägare som låter träden stå. Skogen är en begränsad resurs som ger oss en mängd nyttigheter. delar KI:s uppfattning att en oreglerad marknad inte kommer att leda till att skogens resurser automatiskt används på ett sätt som ger störst samhällsnytta. En viktig uppgift för miljöpolitiken är därför att korrigera för detta. har föreslagit en rad olika styrmedel för att främja skogens nytta för klimatet och biologiska mångfalden. Vi har bland annat föreslagit att den naturliga kolsänkan i bör fördubblas och att ekonomiska incitament för skogsägare bör införas i syfte att stärka kolinlagringen. Kalhyggesfritt skogsbruk måste öka, och av skogsmarken bör ges långsiktigt skydd. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att verka för åtgärder som främjar skogens förmåga att binda kol och stärker våra möjligheter att uppnå ett hållbart skogsbruk för klimat och biologisk mångfald?
fr · H911681 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:681 användning av kemiska vapen av (V) till Utrikesminister (S) Att kurderna tidigare utsatts för kemiska vapen genom historien är välkänt. 1986–1990 dog cirka 10 000 kurder av kemiska vapen under regim. har utfört gränsöverskridande militära operationer i norra , ett område som kontrolleras av kurder. militära operationer, som pågått , strider mot suveränitet och har lett till stort lidande hos den civila befolkningen. Fortsatta militära operationer är inte lösningen, i stället krävs dialog och politiska förhandlingar för att skapa säkerhet och stabilitet. Det är oroväckande med de rapporter vi får ta del av om att använder sig av kemiska vapen och vapen som är förbjudna av OPCW. Rapporter om att utfört kemiska attacker måste tas på allvar. Användning av kemiska vapen är ett krigsbrott och bryter mot folkrätten. om förbud mot kemiska vapen som trädde i kraft utvecklade Genèveprotokollets förbud mot användning av kemiska vapen i krig. Attackerna strider mot internationell rätt och påminner om militära invasion i norra som lett till en ockupation. bekräftade att de förlänger sina militära operationer i både och . Förutom att militära attacker i de kurdiska delarna av skapar spänningar mellan den irakiska och turkiska regeringen leder det framför allt till stort lidande för den civila befolkningen i området. Därför måste rapporter om kemiska vapen, vars användning medför allvarliga konsekvenser för civila, behandlas seriöst och undersökas närmare. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regering att fördöma kränkningar av territorium samt användningen av kemiska vapen i norra ?
fr · H911682 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:682 Ombyggnationen av E4:n genom av (V) till Infrastrukturminister (S) har tre personer dött och flera har skadats på genom . Oron är stor för nya olyckor, och sorgen är stor efter de som skett. I sitt nya förslag till nationell plan för transportinfrastruktur 2022–2033 har prioriterat ned nödvändiga ombyggnationer som ska skjutas framåt i tiden. Det skapar en stor oro i kommunen. Personal inom både hemtjänst och hemsjukvård tvingas åka denna sträcka och . En representant från kommunen politiska ledning säger i en intervju: ”Man ska inte behöva dö för att man åker bil på . Det ska inte vara på det här sättet! Vi måste ha en väg som är värd namnet.” Såväl det mänskliga lidandet som de ekonomiska kostnaderna för den uppskjutna ombyggnationen lyfts upp i debatten om plan att skjuta upp ombyggnationen. Dessutom finns en oro för uteblivna investeringar från näringslivet om infrastrukturen inte förbättras. I förslag till nationell plan satsas åtskilliga miljarder på klimatskadliga motorvägar i medan trafiksäkerhetshöjande åtgärder på landsbygden skjuts upp. Landsbygden, som i det här fallet norra , har länge haft dåligt underhållna vägar, och i detta fall dessutom en bit av en . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att prioritera att E4:an genom ska byggas om?
fr · H911683 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:683 Framtidens forskningsisbrytare av (M) till Infrastrukturminister (S) har fem isbrytare. Tre av dessa (, och ) tillhör den så kallade Atleklassen och tillverkades . De tre Atleisbrytarna används för att hålla farleder i och öppna. Vidare finns den kombinerade isbrytaren och forskningsfartyget . används för isbrytning i . Somrarna chartras hon ut för forskningsexpeditioner i . Slutligen finns den mindre isbrytaren som opererar i . De tre isbrytarna i Atleklassen behöver nu bytas ut i tjänst. Därför har tillsammans med den finska motsvarigheten arbetat med designen av framtidens isbrytare. presenterades förslag på design, och en intresseförfrågan har gått ut till tänkbara leverantörer inför bygget av fartygen. föreslår att finansieringen tas via den nationella infrastrukturplanen. Även forskningsisbrytaren närmar sig sin fulla livslängd. Därför fick Utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur tilläggsuppdraget att se över alternativ för hur framgent kan ersättas och finansieras. Utredaren har därför analyserat möjligheter och kostnader för att hyra in sig på andra länders fartyg, hyra ett helt fartyg eller att självt ska nykonstruera en forskningsisbrytare. Utredningen landar i att det bästa alternativet för svensk polarforskning är att nykonstruerar en forskningsisbrytare. En nykonstruktion kräver dock enligt utredningen en avsevärd ambitionsökning avseende polarforskning och som polarforskningsnation då finansieringsbehovet ökar. Utredningen föreslår vidare att regeringen överväger att betrakta ett nytt polarforskningsfartyg som en samhällsinvestering. Som samhällsinvestering bör ett polarforskningsfartyg finansieras med anslag. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att gå vidare med de förslag som presenteras i slutbetänkandet Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65) när det gäller ersättaren till forskningsisbrytaren ?
fr · H911684 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:684 Isbrytarnas roll i totalförsvaret av (M) till Försvarsminister (S) har fem isbrytare. Tre av dessa (, och ) tillhör den så kallade Atleklassen och tillverkades . De tre Atleisbrytarna används för att hålla farleder i och öppna. Vidare finns den kombinerade isbrytaren och forskningsfartyget . används för isbrytning i . Somrarna chartras hon ut för forskningsexpeditioner i . Slutligen finns den mindre isbrytaren som opererar i . De tre isbrytarna i Atleklassen behöver nu bytas ut i tjänst. Därför har tillsammans med den finska motsvarigheten arbetat med designen av framtidens isbrytare. presenterades förslag på design, och en intresseförfrågan har gått ut till tänkbara leverantörer inför bygget av fartygen. föreslår att finansieringen tas via den nationella infrastrukturplanen. Även forskningsisbrytaren närmar sig sin fulla livslängd. Därför fick Utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur tilläggsuppdraget att se över alternativ för hur framgent kan ersättas och finansieras. var isbrytarna en del av det svenska totalförsvaret, och fram bemannades isbrytarna av militär personal. Isbrytarna var även utrustade med såväl fundament för bestyckning som rälsar för minläggning. Isbrytarnas militära roll har dock avvecklats. Med anledning av att alla större isbrytare kommer att behöva omsättas och att säkerhetsläget i närområde har försämrats kraftigt finns anledning att se över isbrytarnas eventuella roll i totalförsvaret och i krigsorganisationen framgent. Försvarsberedningen har också föreslagit att minläggningsförmågan bör utökas dels genom att lämpliga befintliga fartyg i marinen förbereds för minfällning, dels genom att vid höjd beredskap kunna nyttja bland annat fartyg, främst då statsisbrytarna. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att agera för att isbrytarna ska vara en del av totalförsvaret, och vilken roll ska isbrytarna i så fall ha i händelse av höjd beredskap och krig?