frs · H8121908 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1908 av (C) Entreprenörskap i skolan har frågat mig om vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att ge fler gymnasieelever möjlighet att läsa entreprenörskap. Gymnasieskolan ska utbilda unga till att bli såväl aktiva samhällsmedborgare som framtidens arbetstagare och arbetsgivare. Den ska förbereda unga kvinnor och män för att kunna ta de jobb som finns på arbetsmarknaden och för att kunna starta framtidens företag. Därför är det viktigt att entreprenörskap finns med som ett perspektiv som genomsyrar undervisningen i gymnasieskolan. Detta framgår av läroplanen för gymnasieskolan som trädde i kraft . Enligt läroplanen ska skolan bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Eleverna har nytta av entreprenöriella förmågor i många sammanhang, både under och efter studierna, oavsett om de går vidare till högre utbildning eller direkt ut i arbetslivet. Examensmålen för de allra flesta nationella program betonar entreprenörskap i någon form utifrån programmets karaktär. Dessutom ingår kurser i entreprenörskap som möjliga kurser för huvudmännen att erbjuda i programfördjupningen för samtliga nationella program om kurserna inte är sådana kurser som är obligatoriska för alla elever på ett program eller en inriktning. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) att intresset för entreprenörskap har ökat vilket visar sig genom att antalet elever och personal som nås av insatser för entreprenörskap har ökat. Insatser har genomförts med spridning över hela landet. Det finns därför goda argument för att även fortsatt avsätta medel för insatser för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning. –2020 har från det under utgiftsområde 24 uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling avsatts för entreprenörskap bland unga. avsattes ytterligare för insatser i grund- och gymnasieskolan. Medlen har använts för finansiering av insatser och aktörer som stöttar entreprenörskap bland unga i grund- och gymnasieskola (via ) och i högre utbildning (via ) men också för strukturpåverkande arbete. Medlen har bl.a. gjort det möjligt för fler unga att få del av information och kunskap om entreprenörskap, praktiskt pröva på företagande inom ramen för sin utbildning samt få rådgivning inför företagsstart. Inom organisationen () verksamhet i gymnasie- och gymnasiesärskolan drevs det 10 534 UF-företag av totalt 33 706 elever under /20, jämfört med 9 713 UF-företag av totalt 31 513 elever /19. Satsningarna på UF:s och även på organisationen har enligt organisationerna bl.a. resulterat i att både elever och personal på ett strukturerat sätt fått kunskap om entreprenörskap och entreprenöriellt lärande samt arbetat med entreprenörskap i skolan. Regeringen anser att fortsatta insatser för entreprenörskap inom skolväsende och högre utbildning är angelägna. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling har därför ökats med för sådana insatser och anslagsökningen för ändamålet beräknas ligga på den nivån även –2024. Huvudmän inom skolväsendet kan också ansöka om statsbidrag för verksamhet som stimulerar utveckling av huvudmännens arbete när det gäller entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet. har avsatts för ändamålet. ska också enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet. Inom ramen för uppdraget har exempelvis i samarbete med Kungl. genomfört en workshop för organisationer som arbetar med att stimulera entreprenörskap i skolan som en del i processen att ta fram en strategi för hur arbetet med entreprenörskap i skolan kan utvecklas.