ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912141 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:141 av (V) Avverkning av skyddsvärda skogsområden har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder som förhindrar att skogar med höga naturvärden avverkas. En rik biologisk mångfald med ekosystem i balans är en förutsättning för vårt liv här på jorden. Det ökar chanserna för livet på jorden att klara av omfattande förändringar. Regeringen har prioriterat satsningar på att förstärka den biologiska mångfalden genom satsningar på skydd av värdefull natur och skötsel av skyddade områden, framför allt naturreservat. Anslagen ökade med . Jag vill vidare framhålla att skydd av värdefulla naturområden är en viktig del i uppfyllandet av flera av miljömål, tillsammans med skogsägares frivilliga avsättningar och miljöhänsyn i skogsbruket. Det är min och regeringens tydliga ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det är möjligt och önskvärt att utveckla bägge dessa delar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen den största satsningen som någonsin har gjorts av en svensk regering på att skydda värdefull natur, bland annat skogar med höga naturvärden. Anslaget för skydd av värdefull natur förstärks med totalt . och länsstyrelserna kan därmed fortsätta att arbeta med att skydda skogar med höga naturvärden och besluta om naturreservat. Med regeringens satsningar finns mycket goda förutsättningar att skydda värdefulla skogar.
frs · H912142 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:142 av (SD) Ungas politiska deltagande har frågat mig om jag delar problembeskrivningen av ungas underrepresentation, och vad jag och regeringen ämnar göra i så fall för att främja ett ökat deltagande bland unga i de politiska församlingarna. Ungdomars deltagande i de folkvalda politiska församlingarna är avgörande för en livskraftig demokrati. Jag är därför glad över att valdeltagandet bland ungdomar har ökat fyra riksdagsval i rad. I riksdagsvalet röstade av ungdomarna i åldern 18–jämfört i valet . Ungas deltagande i val till kommun- och regionfullmäktige var något lägre jämfört med val till , men trenden har varit stigande. Det stämmer som frågeställaren skriver att andelen unga är lägre bland de politiskt förtroendevalda än bland de röstberättigade i stort. Arbetet med att förbättra representativiteten bland förtroendevalda är i första hand ett ansvar som vilar på de politiska partierna. Det är mot den bakgrunden viktigt att partierna beaktar ålder vid nominering till förtroendeuppdrag. Bland unga i åldern 16–uppger att de är medlemmar i ett politiskt parti medan motsvarande siffra för hela befolkningen är . tar sig ungdomars politiska engagemang ofta andra uttryck t.ex. genom att stötta åsikter på nätet eller genom medveten konsumtion. Att unga är delaktiga, sluter upp och har kunskap om hur en demokrati fungerar är avgörande för demokratins fortlevnad. Därför har regeringen uppdragit åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att ta fram och sprida modeller för hur kommuner kan arbeta strategiskt, sektorsövergripande och långsiktigt med att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin, utveckla ungas demokratiska färdigheter och kompetenser samt att främja deltagande och stärka delaktigheten i demokratin (Ku2020/00497/MD). Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2022 insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande genom att medel tillförs MUCF, där unga är en viktig målgrupp. Ett uppdrag är att genomföra skolval i samband med de allmänna valen 2022. Skolval ger elever en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och det ger skolorna ett tillfälle att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs riksdagspartierna för särskilda informationsinsatser i samband med de allmänna valen. Med medlen ges partierna ökade möjligheter att nå ut till väljare, däribland unga röstberättigade.
frs · H912143 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:143 av (SD) Miljöskatternas påverkan på de offentliga finanserna har frågat mig om jag ser någon risk med den gröna skatteväxlingen för de offentliga finanserna, och varför det inte presenteras en konsekvensanalys av riskerna med den gröna skatteväxlingen på kort sikt. hänvisar i sin fråga till granskning av framtida skatteintäkter och förändrad energianvändning (RiR 2020:25) och Regeringens skrivelse med anledning av denna (2020/21:167). Av skrivelsen framgår att regeringen avser att utveckla metoden för att beräkna skatteintäkter på lång sikt så att den bättre fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet. Metoden har utvecklats och analysen i både ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen visar att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. och Europeiska kommissionen kommer till samma slutsats i sina senaste analyser. Det gör att jag känner mig trygg med att den gröna skatteväxlingen inte ökar risken för en ohållbar offentligfinansiell utveckling. Konsekvensanalyser för samtliga skatteförändringar som ingår i den gröna skatteväxlingen har också publicerats i respektive proposition. I dessa görs bedömningar av vilka effekter på de offentliga finanserna regeländringarna ger upphov till på kort sikt.
frs · H912144 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:144 av (SD) Taxonomin och kärnkraften har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta andra åtgärder, än via det initiativ som har initierat, för att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin, och i så fall vilka åtgärder. Den svenska ståndpunkten om kärnkraft i taxonomin är att alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft, spelar viktiga roller i omställningen till en hållbar ekonomi. Den agerar aktivt, och tillsammans med andra likasinnade medlemsstater, för att få genomslag för den svenska ståndpunkten.
frs · H912145 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:145 av (SD) Regelfusk och fråga 2021/22:164 av (SD) Brister i skolundersökningar har frågat mig hur jag ser på de uppgifter som framkommit, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels säkerställa att regelfusk vid dessa mätningar inte sker igen och dels öka vetskapen om utrikes födda elevers kunskapsläge. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, till exempel framgent låta en oberoende part utföra undersökningarna, för att komma till rätta med problemet, och om inte, varför. Internationella mätningar är ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper . Vi behöver ha bra underlag om elevers kunskaper för att kunna fatta rätta beslut. För regeringen är det därför av yttersta vikt att de kunskaper som vi får från de internationella mätningarna är korrekta. Det är viktigt att poängtera att dessa mätningar inte säger allt om den svenska skolan. Vi behöver lägga internationella mätningar och nationell statistik bredvid varandra och följa utvecklingen för att kunna se trender i våra elevers kunskapsutveckling. deltagande i internationella kunskapsmätningar regleras i instruktionen för . Av instruktionen följer att får företräda staten och att myndigheten ansvarar för deltagandet i internationella mätningar. I ansvaret ingår att se till att de internationella mätningarna genomförs i enlighet med gällande regelverk och riktlinjer. bedömer att resultaten i PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är tillförlitliga. I PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är exkluderingsgraden betydligt lägre än i 2018. I den granskning som tidningen utfört, och som både och hänvisar till, framhålls också att de utrikes födda elever som inte deltog i PIRLS 2016, sannolikt inte haft någon avgörande betydelse för genomsnittliga resultat. De internationella mätningarna visar att den negativa trenden är bruten och att de förbättringar av svenska elevers kunskaper som skett håller i sig. När det gäller frågan om utrikes födda elevers kunskapsläge tar exempelvis återkommande fram rapporter som beskriver läget i svensk skola. I rapporterna redovisar myndigheten bland annat angelägna utvecklingsområden och trender i officiell statistik. Det finns ett samband mellan utrikes födda elevers resultatutveckling och t.ex. vistelsetid i , ursprungsland och socioekonomisk bakgrund. Deras betyg och behörighet är därför viktiga faktorer att följa eftersom de är betydelsefulla för bland annat vidare studier och arbetsmarknadsetablering. fick i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i den internationella kunskapsmätningen 2022. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen kommer noga att överväga behovet av åtgärder utifrån redovisningen.
frs · H912146 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:146 av (SD) Nationella trygghetsundersökningen 2021 har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några särskilda åtgärder för att minska otryggheten bland framför allt unga kvinnor, och i så fall vilka, och om jag och regeringen avser att i högre utsträckning lyfta frågan om otrygghet i det fortlöpande arbetet på jämställdhetsområdet. Tryggheten är en av regeringens fyra övergripande prioriteringar. Att kvinnor såväl som män ska slippa känna otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet är en mycket angelägen del av den prioriteringen. För att motverka kriminalitet och öka tryggheten behövs ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället. Under förra mandatperioden tog regeringen fram ett nytt nationellt brottsförebyggande program – Tillsammans mot brott. Arbetet med att genomföra det brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Utvecklingen av arbetet fortsätter. En utredning har sett över hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande, och betänkandet är nu på remiss. och har fått i uppdrag att rikta särskilda satsningar mot barn och unga i socialt utsatta områden som riskerar att hamna i kriminalitet, eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har också genomfört mer generella satsningar inom exempelvis utbildning, arbetsmarknad, bostadspolitik och hälso- och sjukvård som är viktiga för att adressera grundorsakerna till kriminalitet och har därmed ofta brottsförebyggande effekter. Regeringen avser att fortsätta dessa åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten för alla som rör sig i samhället. Regeringen presenterade ett åtgärdspaket för det fortsatta arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Paketet omfattar 40 åtgärder för att förebygga att våld utövas, stöd och skydd till utsatta samt skärpt lagstiftning när det kommer till att lagföra personer som utsatt sin partner eller före detta partner för våld. I budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts till arbetet med att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Medlen kommer bland annat att användas till att finansiera det nationella våldsförebyggande program som aviserades i åtgärdspaketet.
frs · H912148 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:148 av (V) Bredband och telefoni i hela landet har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att se till att bredband och telefoni fungerar jämlikt för alla invånare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2022 att det satsas ytterligare 2022 på utbyggnaden av bredband i hela landet. Totalt kommer därmed finnas att söka i bredbandsstöd inom det nationella stödsystem som () ansvarar för. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma ifråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stöd och då särskilt bredbandsföreningar. Utöver det har länsstyrelserna i uppdrag att främja och stödja insatser för bredbandsutbyggnad, och därigenom verka för uppfyllelsen av målet om att ska ha bredband i världsklass. Det är viktigt att främja utbyggnaden av bredband i hela landet genom att verka för en god samverkan mellan de aktörer som har viktiga roller. Regeringen har därför fattat beslut om fortsatt arbete för Bredbandsforum samt uppdrag till PTS att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och fortsatt stöd för att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även under perioden 2021−2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv. Dessutom har en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen som bland annat styr var kommunala satsningar på bredbandsutbyggnad kan genomföras. Syftet är att främja utbyggnaden av bredband. Uppdraget ska slutföras . Regeringens mål är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska PTS se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång där inga marknadsmässiga lösningar finns. Regeringen har också gett PTS i uppdrag att främja god mobiltäckning och tillgång till grundläggande telefoni och internet i hela landet. Inom ramen för uppdraget ska PTS bl.a. analysera om stödnivåerna i förordningen ovan är fortsatt relevanta, informera konsumenter om åtgärder som kan vidtas på egen hand för att förbättra mobiltäckningen, och göra stickprovsmätningar från operatörernas mobiltäckningskartor.
frs · H912149 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:149 av (SD) Antisemitismen i har frågat mig vilken roll politiken har för den ökande antisemitismen i exempelvis , och vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av det som har framförts i frågan. Regeringen tar kraftfullt avstånd från alla former av rasism, bl.a antisemitism och har fattat beslut om ett antal insatser för att motverka och bekämpa antisemitism och för ökad säkerhet. Vi har alla en skyldighet att stå upp mot antisemitismen och för att bekämpa hatbrott och rasism krävs långsiktighet och uthållighet. Flera av insatserna genomförs inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade . Med den nationella planen som utgångspunkt kommer regeringen att fortsätta och förstärka arbetet mot olika former av rasism i . Särskilda åtgärdsprogram mot olika former av rasism; antisemitism, antiziganism, islamofobi, afrofobi och rasism mot samer ska tas fram. I budgetpropositionen föreslår regeringen att arbetet mot rasism förstärks med . En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende och en god myndighetssamverkan är viktiga delar för att öka tryggheten och förebygga brott. Det gäller också hatbrott. Regeringen fortsätter arbetet med att öka antalet polisanställda. har haft fler anställda än nu och arbetet med att nå målet om 10 000 fler polisanställda fortsätter med full kraft. Vi är nu mer än halvvägs. Regeringen har också gett i uppdrag att fortsatt utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Uppdraget har flera delar. ska bland annat redovisa resultat av det arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och uppklaringen av dessa brott. Myndigheten ska också beskriva vad som görs för att skapa förutsättningar för samverkan med andra myndigheter och organisationer samt hur en strukturerad dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Avslutningsvis kan jag inte nog understryka att bekämpandet av antisemitism är hela samhällets ansvar och inte enbart regeringens. Vi har alla ett ansvar att stå upp mot alla former av rasism och ta avstånd från främlingsfientlig retorik.
frs · H912150 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:150 av Boriana (M) Ersättning till nämndemän Boriana har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att nämndemäns ersättning ska spegla ansvaret i deras uppdrag. Uppdraget som nämndeman är ett viktigt och ansvarsfullt förtroendeuppdrag. Det bygger på ett samhällsengagemang på frivillig grund. Jag tycker att det är viktigt att ersättningarna för uppdraget som nämndeman ligger på en rimlig nivå. Nivåerna påverkas naturligtvis också av de ekonomiska ramarna. får nämndemän per dag i grundarvode. De har även rätt till ersättning för inkomstförlust, reseersättning och traktamente. Ersättningsvillkoren för nämndemän förbättrades 2017 genom att det infördes en rätt till ersättning för tjänstgöring efter kontorstid och för förberedelsearbete i allmän domstol. Regeringen har även genomfört andra insatser för att stärka nämndemännens roll. Det handlar bland annat om den utbildning som nämndemän måste genomgå och om hur rekryteringen av nämndemän kan breddas. I syfte att möta det höga målinflödet och säkerställa allmänhetens förtroende föreslår regeringen ökade medel till Domstolar i budgetpropositionen . föreslås anslaget höjas med , vilket motsvarar det äskande som domstolarna har framställt. Jag kommer följa kostnadsutvecklingen noga och min utgångspunkt är att nämndemän även fortsättningsvis ska få rimlig ersättning för sitt uppdrag.
frs · H912151 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:151 av (KD) Föryngringen av fiskekåren har frågat mig om hur jag tänker verka för att Havs- och vattenmyndigheten främjar ett föryngrande av vår fiskekår. Det småskaliga och kustnära fisket är en viktig fråga för regeringen. Yrkesfisket står inför stora utmaningar och regeringens övergripande målsättning är ett hållbart fiske, ökad resurseffektivitet och mer hållbara fiskemetoder och redskap. Jag och regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder som syftar till att förbättra havsmiljön samt främja och utveckla det svenska fisket på både kort och lång sikt så att fisket ska kunna fortsätta bedrivas och utvecklas i syfte att bidra till den svenska livsmedelsproduktionen. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att verka för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Myndigheten får meddela föreskrifter för fiskevården och fiskets bedrivande som förbjuder eller begränsar fisket med avseende på vilken fisk som får fångas, användningen av fiskefartyg, fiskemetoder eller fiskeredskap och fiske inom vissa områden eller för vissa ändamål samt även om vilken hänsyn som vid fiske ska tas till naturvårdens intressen. En fiskelicens får beviljas givet att flera olika villkor uppfylls, bland annat att fisket bedrivs i näringsverksamhet, har anknytning till svensk fiskerinäring samt att tillgången på fisk beaktas när frågan om licens prövas första gången. Myndigheten kan inte dra tillbaka eller återkalla en fiskelicens om tillgången på fisk minskar. Detta innebär att det måste göras en långsiktig bedömning om den allmänna tillgången på fisk och inte bara den enskilda arten. Att bedriva fiske i näringsverksamhet bygger på definitionerna i inkomstskattelagen (1999:1229) och bedöms utifrån omfattning och varaktighet. Villkoret om att bedriva fiske i näringsverksamhet bedöms av myndigheten vara av mindre betydelse vid beslut om fiskelicens än frågan om den allmänna tillgången på fisk. Regeringens arbete med fiskerinäringarna har fokuserat på kompetensutveckling och konkurrenskraft för att skapa möjligheter till utveckling och hållbarhet i alla delar. har ett omfattande arbete bedrivits i syfte att ta ett helhetsgrepp kring utmaningarna och koppla ihop olika verktyg som kan användas för fiskerinäringarnas utveckling. har flera verktyg kommit på plats, där det senaste är uppdraget om myndighetsstrategin för fiske och vattenbruk som Havs- och vattenmyndigheten och redovisades . Utifrån tre huvudmål fokuserar strategin och de tillhörande handlingsplanerna på att kombinera myndigheternas uppdrag för att aktivt kunna hantera förvaltningsfrågor och utmaningar som möjliggör att arbeta för en fiskeförvaltning som gynnar det småskaliga fisket och levande skärgårdssamhällen. För mig och regeringen är det viktigt att det även finns förutsättningar för ett småskaligt kustnära fiske och en konkurrenskraftig fiskerinäring som levererar och bereder fiskeriprodukter i .
frs · H912152 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:152 av (SD) Insatser för att stärka turismen efter pandemins negativa effekter har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för stärkta förutsättningar för svensk besöksnäring och stimulans till ökad utländsk turism. Regeringen presenterade en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Genom strategin kan regeringen bidra till en samsyn kring långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som i sin tur kan bidra till att skapa förutsättningar för export och jobb i . Regeringen föreslår också i BP22 flera stora satsningar som har tydlig bäring på svensk besöksnäring och turism. Regeringen har därtill finansierat tillfälliga insatser som syftar till att främja besöksnäringens hållbara utveckling på . För detta ändamål har tillförts och regeringen föreslår i budgetpropositionen att denna satsning fortsätter även . Den föreslagna förstärkningen av resurser till Visit kan även bidra till besöksnäringens långsiktiga utveckling. Regeringens satsningar på besöksnäringens hållbara utveckling kan bidra till att blir ett attraktivare besöksmål både för utländska besökare och för svenska. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att får ytterligare för näringslivets omställning, satsningar som också kan komma besöksnäringens företag till del. Nationalparker och natur- och kulturreservat är viktiga för naturturism och friluftsliv och lockar miljoner besökare , inte minst utländska besökare. De är också betydelsefulla för landsbygdsutveckling och för både lokal och regional utveckling. Den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism och besöksnäring genom den sysselsättning och de bidrag till den lokala ekonomin som denna turism skapar. Landets många naturreservat spelar en mycket stor roll för utövande av alla sorters friluftsliv. Regeringen föreslår därför i budgetproposition en satsning om 2022–2024 för skötsel av naturreservat. Arbetet med att underlätta naturturism och friluftsliv genom tillgänglighet till skyddade natur- och kulturområden, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta. Regeringen föreslår därför i budgetproposition en satsning om 2022–2027 för att bland annat rusta upp ledsystemet med nya och renoverade spänger, broar, ledmarkeringar och vindskydd. Regeringens satsningar på landsbygd gynnar också besöksnäringen. Inom landsbygdsprogrammet finns ett nytt investeringsstöd om som bl.a. riktas till företag inom besöksnäringen. Därutöver föreslår regeringen i budgetpropositionen satsningar på vägunderhåll, bredbandsutbyggnad samt stöd till drivmedelsstationer och dagligvarubutiker i områden där servicen är gles. Allt detta kan bidra till att stärka förutsättningarna för besöksnäringens företag att verka i lands- och glesbygd. Regeringen föreslår också i budgetproposition att det tillförs stöd för att rusta upp (82,6 miljoner) som är ett attraktivt besöksmål i sig.