ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121421 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1421 av (M) Kostnader vid undersökningar av fornminnen har frågat mig om jag anser att de undersökningar av fornminnen som görs vid utbyggnad, av t.ex. djurstallar, i ett område med många fornminnen är en rimlig belastning för markägaren/lantbrukaren både tidsmässigt och ekonomiskt, eller om jag avser att se över detta. Kulturmiljölagen (1988:950) fastställer att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön och ansvaret delas av alla, vilket innebär att såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Samma lag fastställer också skyddet för fornlämningar. Det måste dock givetvis råda en balans mellan de arkeologiska intressena och intresset för att bygga nytt. Varje enskilt fall innebär avvägningar mellan olika intressen, en avvägning som ansvarar för att göra. Det är som beslutar om tillstånd för att gräva ut och ta bort en fornlämning. Länsstyrelserna har också möjlighet att i enlighet med förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer lämna bidrag till arkeologiska undersökningar under vissa förutsättningar. Det gäller till exempel om fornlämningar finns i en äldre stadskärna som berörs av kompletteringsbebyggelse eller vid mindre arbetsföretag som föranleds av tvingande omständigheter och innebär mindre förändringar i nyttjandet av byggnader eller markområden. Vården av kulturmiljöer och fornlämningar är en angelägen fråga och behöver balansera mot andra intressen. Jag avser inte ta initiativ till ytterligare förändringar av regelverket.
frs · H8121422 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1422 av (M) Händelseutvecklingen i Xinjiang har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att inom EU i fråga om den gemensamma utrikespolitiska linjen likt ska definiera utvecklingen i Xinjiang som folkmord. Jag har vid flertalet tillfällen framhållit att regeringen ser mycket allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i Xinjiang. I mitt svar på fråga 2020/21:1362 Folkmordet i Xinjiang redogjorde jag för regeringens hållning på det område tar upp i sin fråga. Regeringens hållning ligger fast. Det är av genomgående stor betydelse att det internationella samfundet får tillträde till Xinjiang för att på plats skaffa sig ett detaljerat underlag om utvecklingen och för att möjliggöra en bedömning om övergreppen skulle kunna betraktas som folkmord. ställer därför sig bakom EU:s begäran att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ska beviljas meningsfullt tillträde till Xinjiang av . Att folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna upprätthålls berör hela det internationella samfundet. Därför har vid flertalet tillfällen tagit upp situationen i Xinjiang i internationella sammanhang. Vid det senaste mötet i för mänskliga rättigheter uttryckte oro över situationen i Xinjiang. Därtill anslöt sig till ett gemensamt anförande under FN:s generalförsamlings tredje utskott, där stark kritik riktades mot agerande i Xinjiang. Även EU har vid upprepade tillfällen uttryckt stark oro för den fortsatta utvecklingen i Xinjiang. EU framförde denna oro direkt till det kinesiska ledarskapet i samband med toppmötena mellan och . Regeringen kommer att fortsätta att ta upp utvecklingen i Xinjiang i direkta kontakter med kinesiska företrädare samt inom EU, FN och andra sammanhang så länge situationen består.
frs · H8121424 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1405 av Kopparklint (M) Utvisning av utländska medborgare som utgör ett Säkerhetshot och svar på fråga 2020/21:1424 av Boriana (M) Utvisning av radikala islamister Kopparklint har frågat mig hur jag avser att verka för att fler utländska medborgare som utgör säkerhetshot utvisas. Därtill har Boriana frågat mig när utvisningarna av de radikala islamister som beslutades och som hotar säkerheten i kommer att verkställas. Det är av yttersta vikt att Säkerhetspolisen lokaliserar personer i vårt land som utgör ett säkerhetshot och att dessa utvisas samt att besluten – när det är möjligt – också verkställs. Regeringen arbetar nu med att undanröja de verkställighetshinder som finns i de utvisningsärenden som beslutades . har de utvisade personerna inte möjlighet att arbeta i och eftersom de har anmälningsplikt är deras rörelsefrihet dessutom kraftigt begränsad. bereds dessutom ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16), föreslås bland annat att en utlänning ska kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den nya terroristbrottslag som en annan utredning förslagit. Kravet för att utvisa någon på denna grund är lägre än enligt den nuvarande lagen. Utredningen föreslår också bland annat utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet. Jag kommer även fortsättningsvis följa den här frågan noggrant.
frs · H8121425 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1425 av (S) Attentaten mot har frågat mig om jag fördömer attackerna mot i , och vilka förstärkningar jag avser att göra för att skydda religiösa platser. Jag fördömer självklart attacken mot i . En attack mot en religiös plats är på så sätt en attack mot religionsfriheten och ytterst mot vår demokrati. Religionsfrihet innebär bl.a. att troende ensamt eller tillsammans med andra ska få utöva sin tro. Våld mot religiösa platser är ett försök att göra människor rädda att utöva sin tro. Det finns ingen plats för sådana handlingar i ett demokratiskt samhälle. Huvudansvaret för att skydda religiösa platser ligger hos och jag har fullt förtroende för polisens arbete. Ett komplement till detta arbete är det statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället som jag ansvarar för. Det är Kammarkollegiet som handlägger ansökningar och betalar ut medel. För har regeringen anvisat till detta ändamål.
frs · H8121426 · 2021-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1426 av Boriana (M) Diplomatiska garantier Boriana har frågat mig om vilka kontakter som jag har tagit med utrikesministrarna i och för att få diplomatiska garantier och på så sätt möjliggöra utvisning till dessa två länder av radikala islamister vars aktiviteter har bedömts utgöra hot mot rikets säkerhet. arbetar med frågan om möjligheten att genom diplomatiska garantier undanröja verkställighetshinder för flera beslut om utvisningar enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Frågan är komplicerad och rymmer svåra avvägningar. Folkrättens krav måste respekteras.
frs · H8121427 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1427 av (SD) Språkkrav har frågat mig om regeringen har för avsikt att faktiskt genomföra ett språkkrav för medborgarskap och om det kommer att göras efter konsultation med samtliga riksdagspartier. Socialdemokraterna, är överens om att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle. Ett godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska därför vara ett krav för medborgarskap i . Konkreta förslag med detta syfte lämnades i det delbetänkande som Utredningen om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap och andra frågor om medborgarskap (USSMA) presenterade . Förslagen har redan skickats på remiss och kommer att bli föremål för den vanliga berednings- och lagstiftningsprocessen. När beredningen är klar, så kommer förslaget att lämnas till , och förankras i vanlig ordning.
frs · H8121428 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1428 av (M) relation till har frågat mig om regeringen uppfattar att först nu får en partner i utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiskt, och på vilket sätt relationen till i så fall kommer att förändras nu när den nya administrationen har tillträtt. har en bred, djup och god relation med . Vi har ett omfattande samarbete inom en lång rad frågor och ett stort ekonomiskt och mellanfolkligt utbyte. De försvars- och säkerhetspolitiska frågorna är centrala och samarbetet välutvecklat och nära. Detta är ett grundläggande svenskt intresse, och har så varit , oavsett amerikansk administration. President har indikerat sin avsikt att åter engagera i det multilaterala samarbetet och även att han uppfattar EU som en viktig partner. Regeringen välkomnar detta, vilket ger oss möjligheter att utveckla och fördjupa samarbetet också inom frågor som handlar om våra gemensamma globala utmaningar, som klimatförändringar och demokrati.
frs · H8121430 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1430 av (SD) Återbruk av funktionsdugliga produkter har frågat mig vad jag anser behöver göras från regeringens sida för att underlätta för återbruk av funktionsdugliga produkter som annars skulle slängas, brännas eller materialåtervinnas. Att främja återbruk är en viktig del av regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi. För att övergången till en mer cirkulär ekonomi ska lyckas behöver återanvändning och andra cirkulära lösningar öka, vilket skulle minska avfallsmängden och minska nyproduktion och därmed åtgång på naturresurser och energi. I regeringens strategi som beslutades pekas fyra fokusområden ut som inriktas på att bland annat: Styra mot att produkter utformas för en lång livslängd, bland annat genom att de är lätta att återanvända och reparera, och på ett sätt som möjliggör materialåtervinning när de kan användas mer. Förbättra konsumentinformationen för att underlätta för den enskilde konsumenten att göra hållbara och cirkulära val i vardagen. Se över hur en delningsekonomi med cirkulära affärsmodeller som syftar till en ökad livslängd, återanvändbarhet och reparerbarhet hos produkter kan främjas, som konsumenternas intressen tillgodoses. Skapa förutsättningar för ett större utbud och efterfrågan av tjänster för återanvändning, reparation och delningstjänster. Göra det enkelt och lönsamt för näringsidkare och privatpersoner att dela, reparera och återanvända produkter. Bidra till resurseffektivitet, återvinning och cirkulära affärsmodeller genom offentlig upphandling. I handlingsplanen för cirkulär ekonomi som regeringen beslutade presenterade regeringen drygt 100 åtgärder för omställningen till en cirkulär ekonomi. Exempel på insatser för att främja återbruk är bland annat ett uppdrag till att identifiera hinder för en hållbar konsumtion och att redovisa hur myndigheten arbetat inom sitt verksamhetsområde för att bidra till en cirkulär ekonomi. För att förändra konsumtionsmönstren av varor och tjänster och förlänga livslängden på varor genom att stimulera underhåll och reparation har mervärdesskatten sänkts från till för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Dessutom har en skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden införts. är pådrivande i för cirkulär ekonomi som bland annat syftar till att främja cirkulära affärsmodeller för återanvändning, återtillverkning och återvinning. Regeringen avser också att verka för s.k. produktpass inom ramen för EU-arbetet. Regeringen har beslutat att möjliggöra för kommunerna att kunna använda renhållningsavgiften för att finansiera avfallsförebyggande åtgärder. Regeringen har också gett ett uppdrag i syfte att förbättra servicenivån för hushållen och bidra till att mer grovavfall kan förberedas för återanvändning och materialåtervinning. Flera åtgärder för att stärka innovations- och näringslivsklimatet så att fler cirkulära företag kan växa och erbjuda sina produkter och tjänster för såväl hemmamarknad som export presenteras också.
frs · H8121431 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1394 av (SD) Vätgasstrategi för och 2020/21:1431 av (SD) Lagring av överskottsel har frågat mig om jag och regeringen, utifrån det förslag till vätgasstrategi för som presenterats av Fossilfritt , avser att vidta ytterligare åtgärder på vätgasområdet. har frågat mig om jag och regeringen har planer på att verka för att vi i ska ta till vara den överskottsel vi själva producerar och omvandla denna till vätgas i stället för att sälja den billigt på elmarknaden. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. Regeringens klimatpolitiska handlingsplan anger att vätgas kan komma att få en större roll vad gäller bland annat bränsleceller i fordon. Att framställa, lagra och frakta vätgas på ett hållbart sätt kommer att vara viktigt i flera branscher. stödjer redan vätgasutvecklingen både genom forskning och industriellt orienterade program som Industriklivet. Ett annat exempel på statliga insatser är Klimatpremien som kan finansiera till exempel bränslecellsfordon. Vad gäller specifikt tankinfrastruktur har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att avsätts –2022 till regionala elektrifieringspiloter för tunga transporter, där även tankinfrastruktur för vätgas ingår. Frågor om vätgas ingår även i både den elektrifieringsstrategi som regeringen tar fram och i den som är tillsatt. Regeringen har gett i uppdrag att möjliggöra för företag att delta i ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) med inriktning vätgas. IPCEI utgör ett av flera verktyg för att stärka de industriella ekosystemen genom att undanröja marknadsmisslyckanden. Projekten ska bidra till den gröna eller digitala omställningen, i den utsträckning det är nödvändigt för att uppnå samhällsekonomiskt effektiva utfall. Uppdraget pågår –2027. Regeringen uppdrog åt att ta fram förlag till en strategi för vätgas och elektrobränslen. I uppdraget ingår att belysa relevanta samhällsekonomiska konsekvenser av de policyförslag som ingår i Fossilfritt vätgasstrategi och analysera hur lämpliga förslag bör tas vidare. I uppdraget ingår vidare att analysera tekniska och ekonomiska förutsättningar för vätgas som energilager för flexibilitet i energisystemet. ska nå klimatmålen och dra nytta av de nya möjligheterna för energisystemet. Jag är övertygad om att vätgasteknik också i fortsättningen kommer vara en av många tekniker som fortsätter utvecklas. Mycket arbete pågår redan, och regeringen analyserar fortlöpande vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att utveckla möjligheterna att tillvarata vätgasens potential.
frs · H8121432 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1432 av (M) Uppdatering av beslutsstöd för psykiatriska diagnoser har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att uppdatera de försäkringsmässiga beslutsstöden för psykiatriska diagnoser. Andelen sjukfall som grundar sig på en psykiatrisk diagnos är fortsatt hög och dessa diagnoser leder ofta till längre sjukskrivning. Hälso- och sjukvårdens insatser i form av bedömningar och behandlingar är centrala i arbetet för att motverka och minska den psykiska ohälsan liksom sjukskrivningar i psykiatriska diagnoser. En utmaning som är särskilt tydlig vid psykisk ohälsa är svårigheterna för hälso- och sjukvården att bedöma individens arbetsförmåga. Det är angeläget att osäkerheten i bedömningen av arbetsförmåga vid psykiatriska diagnoser minskar. Det utvecklingsarbete som bedrivs av och i samråd med hälso- och sjukvården, på uppdrag från regeringen, är viktigt och bedöms kunna bidra till att minska osäkerheterna. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att initiera en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys (bet. 2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145). Med anledning av bl.a. tillkännagivandet har och fått i uppdrag att vidta åtgärder i syfte att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården (S2019/05192/SF). Av och delredovisning av uppdraget framgår att tagit fram en strategisk utvecklingsplan för myndighetens försäkringsmedicinska arbete och kartlagt användarnas behov av stöd. Av delredovisningen framgår vidare att planerar att integrera de delarna som utgör det försäkringsmedicinska beslutsstödet till ett digitalt försäkringsmedicinskt kunskapsstöd som kommer att innefatta stöd både i generella försäkringsmedicinska frågor och vid specifika sjukdomar och andra hälsotillstånd. Utvecklingen av kunskapsstödet ska utgå från målgruppernas behov och särskilt beakta uppmärksammade önskemål som bättre stöd vid samsjuklighet och psykiatriska diagnoser. Även jämställdhetsperspektivet kommer att beaktas. Kunskapsstödet ska bygga på bästa möjliga kunskap inom försäkringsmedicin och övergången från det försäkringsmedicinska beslutstödet till det nya försäkringsmedicinska kunskapsstödet är planerad till . har fått för arbetet med det försäkringsmedicinska beslutsstödet och med sjukskrivningsfrågan i övrigt, utöver de medel som myndigheten redan har. Myndigheterna ska slutredovisa uppdraget .
frs · H8121433 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1433 av (M) Kommuners skillnader i företagsklimat har frågat mig hur jag avser att arbeta för att få till stånd regelförenklingar och åtgärder så att skillnader mellan kommuner att uppnå ett gott företagsklimat inte blir så stora. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Regler ska utformas för att främja tillväxt, kostnaderna för att följa regelverken ska minska och handläggningstiderna bli kortare. Regeringen arbetar med en rad åtgärder på förenklingsområdet som även omfattar nivå. Programmet Serverat syftar till att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivningsprocesser, framför allt på nivå. har 69 kommuner valt att anslutna sig till Serverat. Den digitala tjänsten är ett effektivt verktyg att nå företag i hela landet. finns tillståndsguider (checklistor) för att starta företag inom restaurang, biodling, hotell- och logiverksamhet, vattenbruk och evenemang på . Länsstyrelserna arbetar med tillsyn och tillsynsvägledning avseende kontroll och kommunernas handläggning av vissa ärendetyper kopplade till bl.a. alkohollagstiftningen och livsmedelskontrollen. De har i uppdrag att utifrån dessa uppgifter i sina kontakter med kommunerna verka för ett minskat uppgiftslämnande. För att underlätta för företag i livsmedelssektor att starta och driva företag omfattar regeringens livsmedelsstrategi ett förenklingspaket som även berör frågor på nivå. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra åtgärder för att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. har fått i uppdrag att i samråd med , och länsstyrelserna ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet. Anmälan om miljöfarlig verksamhet sker på nivå.
frs · H8121434 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1434 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att korta handläggningstiderna hos . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att ska förkorta handläggningstiderna. nästintill dubblerade regeringen förvaltningsanslag från 3,6 miljarder till 6,8 miljarder för att hantera det då stora antalet ärenden och för att kunna minska handläggningstiderna. I årets regleringsbrev fortsätter regeringen att prioritera en ökad effektivitet inom handläggningsverksamheten med hjälp av digitalisering som möjliggör effektivisering och automatisering. Regeringen lägger särskild vikt vid förbättringar inom prövningen av ansökningar om medborgarskap och om uppehållstillstånd på grund av anknytning eller för arbete. Utöver styrning genom regleringsbrev har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att undersöka ytterligare effektiviseringsmöjligheter. De genomsnittliga handläggningstiderna för asyl har halverats . prognostiserar att den genomsnittliga handläggningstiden år kommer att vara ungefär 3 månader. Den genomsnittliga handläggningstiden för anknytning har förkortats med 2017, då de var som längst. Till följd av att många människor beviljats uppehållstillstånd har antalet inkomna ansökningar om svenskt medborgarskap ökat. förväntas antalet personer som väntar på beslut om sin medborgarskapsansökan minska. Med det sagt så kvarstår en del arbete för för att kortare handläggningstiderna ytterligare. Regeringen följer frågan noga och kommer analysera behovet av fler åtgärder.
frs · H8121435 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1435 av (M) Ovisshet för sjukskrivna har frågat mig om jag har säkrat att ersättning utgår till dess att den nya lagen börjar gälla. Det som avses är kommande ändringar i sjukförsäkringens regelverk vid bedömningen av rätten till sjukpenning från och med dag 181. Nuvarande regelverk innebär att den som är sjukskriven får arbetsförmågan prövad mot det egna eller andra arbeten hos arbetsgivaren till och med dag 180 i en sjukperiod. Från och med dag 181 i sjukperioden prövas arbetsförmågan mot ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden. Som jag skrev i ett tidigare svar på en fråga från så har regeringen och samarbetspartierna aviserat att ändringar i regelverket vid bedömningen av sjukpenning från och med dag 181 ska göras. Avsikten är att rehabiliteringskedjan ska bli mer flexibel så att det blir lättare att skjuta fram prövningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden från och med dag 181. Lagförslag med denna innebörd har lämnats till . Lagändringen föreslås träda i kraft . För att säkerställa att människor inte förlorar sin sjukpenning har regeringen och samarbetspartierna också aviserat att det ska införas ett tillfälligt stopp av bedömningarna mot normalt förekommande arbete från och med dag 181 till dess att den föreslagna lagändringen träder i kraft. Bestämmelserna om det tillfälliga stoppet beräknas träda i kraft och ska gälla retroaktivt . Det tillfälliga stoppet ska gälla t.o.m. dag 365 i sjukperioden. Personer som har hunnit få avslag på sin ansökan om sjukpenning före ikraftträdandet av det tillfälliga stoppet kan ansöka om sjukpenning på nytt för den aktuella perioden.
frs · H8121437 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1437 av (V) Begränsad storlek på kalhyggen har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att genom lagstiftning begränsa den maximala arealen kalhyggen även utanför den fjällnära skogen. Jag vill inleda med att säga att det är min och regeringens tydliga ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det är möjligt och önskvärt att utveckla bägge dessa delar. I den växande cirkulära bioekonomin behöver ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara säkras som också biologisk mångfald och sociala värden säkerställs. Skogsbruket har en stor påverkan på det svenska landskapet. Hittillsvarande åtgärder har inte varit tillräckliga för att nå Levande skogar och andra berörda miljömål. Skogsvårdslagstiftningen innehåller bestämmelser om hyggens storlek såväl i som utanför den fjällnära skogen. I den fjällnära skogen gäller att avverkning på en sammanlagd yta som är större än inom samma brukningsenhet får göras endast om det finns särskilda skäl för det. På övrig produktiv skogsmark gäller, enligt föreskrifter, att hyggens storlek och utläggning ska anpassas till natur- och kulturmiljön samt att en begränsning av hyggenas storlek ska eftersträvas. Vidare framgår av allmänna råd till föreskrifterna att anpassningen av ett hygges storlek och utläggning bör ske bland annat med hänsyn till omgivande skog, markegenskaper, hydrologi, terrängförhållanden och rekreationsvärden. Nära tätorter och i skärgårdar är det särskilt angeläget att hyggesstorleken begränsas. Inriktningen för den svenska skogspolitiken som vilar på de två riksdagsbundna jämställda målen om produktion och miljö, de äganderättsliga principerna samt principen om frihet under ansvar ligger fast. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla nyttigheter på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen.