ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111473 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1473 Malmporten i hamn av (C) till Infrastrukturminister (S) Sjöfarten har stor betydelse för att vi ska nå våra klimatmål och för att industri och näringsliv ska ha tillgång till effektiva och ändamålsenliga godstransporter. Av särskild vikt är våra utpekade corehamnar som bör ges bästa möjliga förutsättningar för att kunna svara upp mot näringslivets behov. Finansieringsprincipen för sjöfartåtgärder har varit att staten ansvarar för åtgärder i farled fram till hamnområdesgräns medan hamnen själv ansvarar för åtgärder innanför den gränsen. Statsrådet har tidigare besvarat en fråga om investering och ansvarsfördelning. Då statsrådet i föregående svar påtalade betydelsen av sjöfartsinvesteringar förefaller det naturligt att jämställa förutsättningarna för statligt engagemang i hamnområdena. Det är olyckligt om principen tillämpas olika för de två stora hamnprojekt som ingår i nu gällande nationell plan. möjliggör EU:s gruppundantag för hamnar att staten kan ta ett större ansvar. Det är i grunden positivt och den möjligheten borde nyttjas för våra viktiga corehamnar. Av vikt är då också att möjligheten till utökat statligt ansvar tillämpas konsekvent. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern det vara rimligt att olika finansieringsprinciper gäller för i nationell plan ingående sjöfartsobjekt och om så inte är fallet, avser ministern att verka för en förändring?
fr · H8111474 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1474 Brottsutvecklingen i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En man knivhöggs i invandrartäta Orminge när han stod och borstade bort snö från sin bil. Tre gärningsmän, som beskrivs vara yngre, kom fram till honom och krävde att mannen skulle överlämna sina värdesaker. I samband med konfrontationen utdelade en av gärningsmännen ett stick mot mannens kropp. Det framgår inte huruvida gärningsmännen fick med sig några värdesaker men mannen fick föras till sjukhus för vård. Hans tillstånd ska dock inte vara allvarligt. Polisen har startat en förundersökning om grov misshandel och försök till grovt rån men har än så länge inga misstänkta. Att situationen har spårat ur i råder det ingen tvekan om, och regeringen, med justitieministern i spetsen, har misslyckats kapitalt med att komma till rätta med den alltmer växande och grövre kriminaliteten. har genom en okontrollerad invandring och avsaknad av polisiära och juridiska resurser samt ett daltande av brottslingar utvecklats i en riktning som blir alltmer skrämmande för skötsamma medborgare. Oavsett vad justitieministern har svarat på tidigare frågor, med vilka satsningar regeringen gör, har situationen inte förändrats. Det är uppenbart att dessa så kallade satsningar inte är tillräckliga och att regeringen saknar det som behövs för att vända denna destruktiva utveckling. Det har gått så långt att rättsexperter nu tipsar de som är oroliga för att bli rånade, misshandlade och i värsta fall mördade att klä ned sig och ”se fattiga ut”. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern funderat över varför brottsutvecklingen fortsätter i samma riktning som tidigare, trots regeringens olika satsningar, och vilka slutsatser drar ministern av detta?
fr · H8111475 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1475 Plastpåseskatten av (SD) till Finansminister (S) Ett företag i har utvecklat en nedbrytbar bärkasse bestående av ett material sammansatt av flera förnybara råvaror. kan användas minst 50 gånger och är enligt det statliga forskningsinstitutet godkänd som flergångskasse. Den kan, efter den använts upprepade gånger, slängas i den vanliga komposten hemma och bryts då ned till jord. Svenska skattepengar har via EU-medel tilldelats projektet för att främja utvecklingen av en miljöanpassad produkt, och företagets grundare säger att man vill göra sitt för planeten. I flera länder där plast är förbjudet har Helsingborgsföretagets produkter godkänts som ersättningsmaterial just för att de är förnybara och nedbrytbara. beslutade , med avslagsyrkande från och , att införa en skatt på bärkassar (2019/20:47). Syftet med skatten var att förhindra spridning av mikroplaster, något som ovan nämnda kassar alltså inte gör. Trots detta anser både och att påsen ska beskattas. anser att påsen är skattepliktig eftersom den ser ut som en vanlig bärkasse, och enligt är inte av sådant slag att den typiskt sett återanvänds ett stort antal gånger. Hur påsen faktiskt kommer att användas saknar enligt nämnden relevans. Skatten är inte differentierad, och det gör alltså ingen skillnad om påsen är gjord av förnybara eller fossila material, något som också kritiserats av experter. Den tolkning som gör innebär att även miljövänliga kassar ska beskattas. Beslutet, som fattades med skiljaktig mening från två av nämndens ledamöter, har överklagats till . Om företaget inte får rätt där görs satsningar på marknader utanför . Skatten riskerar alltså att hämma miljövänliga projekt och investeringar på hållbara lösningar i som arbetstillfällen går förlorade. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är det förenligt med skattens syfte att även nedbrytbara, miljövänliga bärkassar tillverkade av förnybart material som inte riskerar att sprida mikroplaster beskattas och om så inte är fallet, avser ministern att agera för att regelverket ändras?
fr · H8111476 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1476 Plastpåseskattens utformning av (SD) till Finansminister (S) Mot bakgrund av de orimliga förutsättningar som den så kallade plastskatten på bärkassar innebär för såväl svenska företag som enskilda medborgare har undertecknad motionerat om en reformering av densamma. Redan före införandet stod det klart att den var ogenomtänkt. Åtskilliga utlåtanden från experter och andra visade klart och tydligt att den inte bara skulle bli ineffektiv utan även i vissa fall kontraproduktiv, just för att den kan bidra till en negativ påverkan på miljö och klimat. Den skatt som regeringen införde tog ingen hänsyn till om plasten var återvunnen eller inte, eller om den producerats av förnybara resurser (75–av alla plastbärkassar var innan skatten infördes fossilfria). Av den anledningen har incitamenten att producera återvunnen eller förnybar plast minskat, då lönsamheten sjunkit avsevärt i takt med en minskad konsumtion. Vidare tog skatten ingen hänsyn till andra faktorer, såsom rubbningen av arbetsmarknadens rörelsemönster eller vilka andra alternativ som används av konsumenterna för att bära varor eller slänga skräp. Omfattande forskning har visat att närapå samtliga andra alternativ är värre ur ett miljöperspektiv, just för att de måste användas så mer än en plastbärkasse ur resurssynpunkt (för en bomullspåse krävs det 130–400 gånger för att komma upp i nivå med en plastbärkasse). Dessutom ser vi att försäljningen av engångsplastpåsar på rulle har ökat lavinartat till följd av att det är vad människor generellt använder som soppåsar. Flera av dessa påsar är importerade från utlandet där återvinningsgraden är lägre än i och de är, till skillnad från många av de plastkassar vi sett i den svenska dagligvaruhandeln, i många fall inte tillverkade av bioplast eller återvunnen plast. Flera av de affärer som tidigare använde bärpåsar av förnybar plast har dessutom återgått till plast som är sämre för miljön. Till följd av att allt fler använder sig av pappåsar eller liknande, vilket i många fall är ett dåligt substitut ur resurssynpunkt, vittnar konsumenter om ett ökat matsvinn då de påsar som används för frukt och grönsaker inte går att se igenom och därför samlas i kylen . Precis den farhåga som undertecknad och många andra såg är nu verklighet. I tidningen fplus ser vi hur en svensk företagare som valt att satsa på en miljövänlig nisch drabbas hårt. Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat påsar som är nedbrytningsbara och kan användas upp till 50 gånger – men ändå ska de beskattas. Anledningen är att de ser ut som plastpåsar. Den påstådda miljöskatten slår därmed rakt mot de som önskar göra nytta för miljön och gynnar indirekt de mindre miljövänliga alternativen, inte minst utländska sådana. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är ministern nöjd med utformningen av plastpåseskatten eller kan vi förvänta oss att hon agerar för att ändra den i syfte att inte slå mot svenska producenter och företag som satsar på att vara miljövänliga?
fr · H8111477 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1477 Plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) Det framkommer allt fler uppgifter som tydligt visar hur regeringens plastpåseskatt motarbetar företag som tar fram innovativa och hållbara plastpåsar. Det är dåligt för hållbarhetsarbetet och det är dåligt för svensk ekonomi som går miste om arbetstillfällen. Innovationer är viktiga för att klara omställningen. Men med plastpåseskatten finns det inga incitament för företag att utveckla eller konsumenter att välja miljövänliga plastpåsar när dessa behandlas på samma sätt som fossila plastpåsar. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser ministern på att plastpåseskatten inte tar hänsyn till hur plastpåsen är producerad och därmed drabbar även mer miljövänligt producerade påsar, och tänker ministern vidta några åtgärder för att ändra detta?
fr · H8111478 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1478 Hemlöshet bland svenska medborgare av (SD) till Socialminister (S) Runt om i landet finns det svenska medborgare som tyvärr är hemlösa. Den senaste kartläggningen visar att över 33 000 människor är hemlösa. Dessa riskerar att frysa ihjäl under den kalla vintern om ingen tar ansvar och hjälper dem. Flertalet av de hemlösa skäms och vågar inte ta emot hjälp, vilket ställer till det ytterligare för dem och de då faller mellan stolarna. Detta är i många fall en form av ett långsamt självmord. Då det kan innebära en fara för någons liv och hälsa men personen vägrar ta emot hjälp måste andra möjligheter ses över. kan bara omhänderta barn samt personer i missbruk, annars blir det en fråga för psykiatrin. Däremot har kommunen som rutin att avhysa personer i illegala bosättningar – men vad händer med landets svenska medborgare som saknar bostad? Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt ämnar ministern och regeringen verka för att hjälpa samt minska andelen hemlösa svenska medborgare i landet?
fr · H8111479 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1479 Hot mot demokratin av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister har ett särskilt ansvar för grundlagsfrågor i regeringen. Landets konstitutionella grund utgör ett fundament för öppna och demokratiska samhälle och statsstyre. Med hjälp av fungerande grundlagar ska hot och utmaningar kunna bekämpas. I en tweet skriver följande: ”som Trump tvingas lämna och svärs in som president i , så signalerar (M) att han vill gripa makten i med hjälp av SD.” ”Gripa makten” är en stark formulering. Och det är allvarligt i en demokrati och ett öppet samhälle ifall någon kan ”gripa makten”. Av den anledningen kan det finns skäl att fundera ifall konstitutionella bas i form av grundlagarna kan behöva stärkas eller reformeras för att förhindra att någon ”griper makten”. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Planeras någon form av grundlagsändringar för att stärka konstitutionella bas för att förhindra hot mot demokratin genom att politiska krafter kan ”gripa makten”?
fr · H8111480 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1480 Systembolagets ölstudio av (M) till Socialminister (S) öppnade Systembolagets nya konceptbutik Ölstudion by Systembolaget i i . Butiken erbjuder 500 sorter ur det tillfälliga sortimentet samt lokala sorter. När butikskonceptet prövats ska man ta ställning till om denna typ av specialbutiker ska bli ett permanent inslag hos Systembolaget. Agerandet väcker en rad frågor, varav jag tänkte ta upp två. För det första sker öppnandet som besöksnäringen går på knäna till följd av pandemin och de restriktioner som har beslutats med anledning av den. Stjärnkrögaren säger till att det ”känns som ett hån”. Krögarna får knappt bedriva verksamhet, och får bara sälja alkohol under en mycket begränsad tid, som Systembolaget utökar sitt koncept. För det andra har uppmanat regeringen att möjliggöra gårdsförsäljning av alkoholhaltig dryck. Det har tillsatts en utredning som ska redovisa sitt uppdrag . Besöksnäringen är viktig för att hela ska kunna leva. Runt om i finns många duktiga krögare men också många duktiga vinproducenter och bryggare som alla bidrar till att utveckla som destination. Men för bryggarna och vinproducenterna är det svårt att sälja ett helt koncept eftersom de inte får sälja sina egna produkter. De är alltså beroende av att Systembolaget har ett stort sortiment och en god tillgänglighet så att de kan sälja sina produkter. Det kan förvisso tala för denna typ av koncept – men bara under förutsättning att gårdsförsäljning inte är tillåten. Och har varit tydlig med att gårdsförsäljning ska tillåtas, varför frågan just nu utreds. Mina båda frågor kokar alltså egentligen ned till en, den om tajmningen. Varför ska Systembolaget utöka sitt koncept mitt i pandemin när andra tvingas begränsa sin verksamhet? Och varför ska Systembolaget skapa ett nytt koncept för försäljning av bland annat lokalproducerad öl när har sagt att bryggarna själva ska få göra det? har sagt att man borde få sälja lokalproducerad öl i Skepparslöv, och , så varför ska Systembolaget konkurrera från ? Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Anser ministern att Systembolagets agerande är lämpligt med tanke på pandemin och på beslut om att gårdsförsäljning bör tillåtas, och avser ministern att vidta några åtgärder utifrån vad som beskrivits ovan?
fr · H8111481 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1481 Skatt på engångsartiklar av (SD) till Finansminister (S) Näringslivet har drabbats hårt som en konsekvens av pandemin. Svenska bolag som är beroende av globala värdekedjor såg initialt en brist på insatsvaror, men hårdast drabbad har besöksnäringen blivit. Detta dels till följd av de åtgärder som vidtagits för att begränsa smittspridningen, dels till följd av de generella förändringarna i rörelsemönster och beteende. Likt plastpåseskatten är plastskatten på engångsartiklar en symbolpolitisk aktion från S-MP-regeringen för att fylla statskassan. Båda har i varierande grad dömts ut som verkningslösa, missriktade och misslyckade ur miljöhänseende. Skatten har ingen bevisad miljönytta och kommer enligt att leda till 1 800 förlorade jobb enbart i restaurangbranschen. Detta kommer att slå hårt mot en redan skyhög ungdomsarbetslöshet. Vidare riskerar vissa hämtmaträtter som kräver flera förpackningar att bli rejält dyrare om skatten införs. Utredningen av skatten, som blev klar tidigt , föreslog att skatten införs . kommer signaler från regeringshåll om att införandet skjuts . Detta med hänvisning till pandemin. En lång rad remissinstanser framför tung kritik mot liggande förslag, och Visita och varnar dessutom för att skatten riskerar att hämma branschens eget miljöarbete genom att mindre miljövänligt material kan komma att användas för att slippa skatten. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur rättfärdigar regeringen en skatt som kommer att drabba en redan pressad bransch och vars miljönytta kan ifrågasättas, och överväger regeringen att avstå från att införa skatten?
fr · H8111482 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1482 Könsstympning och barnäktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Hjälporganisationer har larmat om att könsstympning och barnäktenskap ökar internationellt på grund av den rådande coronapandemin. En stor orsak till det är skolstängningar och isolering, vilket ytterligare försämrar flickors rättigheter då skolan har fungerat som skydd från hemmet för flickor. I och med den stora migrationen till , då många invandrare tar med sig seder och vanor som avviker från de svenska till , växer problematiken med könsstympning och barnäktenskap även i . Det finns förbättrad lagstiftning i , men risker med inte minst inofficiella barnäktenskap kvarstår, vilka förstärks i och med isolering på grund av coronapandemin. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern och regeringen på risken för en ökning av antalet fall av könsstympning och barnäktenskap, eller äktenskapsliknande förhållanden, i i och med den pågående pandemin, och vilka åtgärder vidtar ministern för att motverka en sådan ökning?
fr · H8111483 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1483 Daishterrorister som återvänder till av (SD) till Statsrådet (S) Enligt finns det ett antal svenska medborgare, dock inget om hur många det rör sig om, som har rest för att ansluta sig till terrorgruppen i och och som är på fri fot i regionen. Säkerhetspolisen har även meddelat att Daish fortfarande har anhängare i som sympatiserar med terrorgruppens ideologi Ungefär hälften av de svenskar som anslutit sig till Daish bedöms ha återvänt till . var det fyra kvinnor och flera barn som återvände till – kvinnor som frivilligt anslutit sig till vår tids värsta terrororganisation, som har utfört brutala utrensningsförsök av människor. Dessa individer utgör ett stort hot för samhället och borde ställas inför rätta i de länder där de har begått brotten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för att terroristanhängare ställs inför rätta i de länder där brotten har utförts och om inte, på vilket sätt ämnar statsrådet och regeringen verka för att de terroristanhängare som återvänder till inte är ett fortsatt hot för allmänheten?
fr · H8111484 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1484 Den särskilda beredskapspolisen av (M) till Statsrådet (S) tog beslut om att om att utvidga det tillfälliga inreseförbud som gäller gentemot till att också gälla . Beslutet togs mot bakgrund av att man i funnit fall av den mycket smittsamma muterade variant av coronaviruset som upptäcktes i . har en landgräns mot . Det är den längsta landgränsen mellan två länder i hela . I och finns de största flödena av människor som normalt rör sig över gränsen mot . Bara i finns det till exempel ett tjugofemtal gränsövergångar mot som rimligen bör övervakas i en form eller annan. Det skapar uppenbara problem för gränspolisen att upprätthålla ett inreseförbud gentemot , framför allt i områden med stora befolkningskoncentrationer utmed gränsen. Gränspolischefen säger till att det här är den största insats som han någonsin varit med om. ”Det här är exceptionellt. Det här är första gången sedan som vi inför gränskontroll och gränsövervakning vid landgränsen mot .” Gränspolisen hoppas därför på hjälp av andra myndigheter, exempelvis tullen och . skulle i sammanhanget vilja peka på vårt förslag att återupprätta den särskilda beredskapspolisen som en förstärkningsresurs inte bara i händelse av krig, utan även i fredstid. Vi menar att den särskilda beredskapspolisen främst borde inrättas för att kunna sättas in mot hybridhot som sabotage mot samhällsviktig infrastruktur. Dock så skulle den även kunna vara ett viktigt stöd till polisen vid andra extraordinära händelser som pandemier och naturkatastrofer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att återinrätta den särskilda beredskapspolisen som en förstärkningsresurs vid extraordinära händelser och på så sätt öka robustheten i den svenska krisberedskapen?
fr · H8111485 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1485 Behovet av beredskapspolis för gränskontroll och gränsövervakning av (C) till Statsrådet (S) införde regeringen inreseförbud från . Det är en exceptionell åtgärd och inte alls lika lätt att upprätthålla som ett inreseförbud från eller . En gräns är med befintliga personella resurser inte enkel att övervaka, och regeringens beslut riskerar därmed att bli verkningslöst, vilket skulle undergräva åtgärdens effektivitet. Hade fortsatt haft beredskapspolisen så hade den kunnat användas som stöd för att övervaka och bevaka gränspassagerna, både på större och mindre vägar, och det utan att det personellt skulle påverka övrigt polisarbete i någon större utsträckning. Det är lätt att föreställa sig ett liknande behov av gränsövervakning och därtill inresekontroll under höjd beredskap och ytterst krig. Faktum är att senast vi hade sådana gränskontroller gentemot just var under . I totalförsvarspropositionen har våra partier kommit överens om att utreda personalförsörjningen inom det civila försvaret som helhet. För är det ställt utom tvivel att en beredskapspolis inte bara kan ha en roll under höjd beredskap och ytterst krig, utan också kan ha det vid extraordinära händelser i fredstid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att beredskapspolisen kan spela en viktig roll för gränsövervakning och inresekontroll vid fredstida extraordinära händelser såsom en pandemi och under höjd beredskap och ytterst krig och om så är fallet, avser statsrådet att verka för att beredskapspolisen återinförs?
fr · H8111486 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1486 Betydelsen av högskoleprovet av (M) till Statsrådet (S) , nationell samordnare av högskoleprovet, har meddelat att antalet sökande och antagna till högre utbildning varit klart lägre än . berättade att det fanns en tydlig koppling till de minskade antalet personer som kunnat genomföra högskoleprovet. Denna redovisning skedde vid ett sammanträde med utbildningsutskottet . , när frågan om högskoleprovets genomförande diskuterades i utbildningsutskottet, tonades betydelsen av högskoleprovets betydelse konsekvent ned av statsrådet . Tillsammans med , dåvarande generaldirektör vid , menade de att det var en försumbar del som de facto kom in med hjälp av högskoleprovet. ansåg att högskoleprovet skulle genomföras . Men regeringen vidhöll sin ståndpunkt att högskoleprovet inte skulle få någon större betydelse och att man därför utan större problem skulle kunna ställa in höstens prov. Med facit i hand är det ju tydligt att både och hade fel när det gäller högskoleprovets betydelse för studenternas möjlighet till att bli antagna till högre utbildning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka omständigheter och fakta baserade statsrådet sitt ställningstagande att högskoleprovet inte har någon större betydelse och har statsrådet nu omvärderat sin uppfattning?
fr · H8111487 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1487 Våld i skolorna av (SD) till Utbildningsminister (S) har det varit svarta rubriker om hot och våld i skolorna. En pojke blev svårt knivskuren under skoltid och vårdas för livshotande skador. innan hotades en kvinnlig lärare med ett vapen när hon skulle tillrättavisa en bråkig elev. Det är oklart om det var en vapenattrapp eller ett riktigt vapen. Det var omöjligt för läraren att avgöra vilket i den situation som uppstod, och upplevelsen torde sätta djupa spår hos henne. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga utbildningsminister . Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att öka skyddet för lärare och elever vid landets skolor?