frs · H8122271 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2271 av (SD) Distansstudier har frågat mig om jag ser någon potential i att verka för en mer individanpassad utbildningsform efter pandemin i syfte att möjliggöra för de elever som presterar bättre med distansstudier att kunna fortsätta med det. På grund av covid-19-pandemin har barn och unga över hela världen haft svåra förutsättningar för sitt lärande. I har vi i relativt hög utsträckning kunnat hålla förskolor och skolor öppna – men också i vårt land kämpar barn, elever och personal i förskolor och skolor i en tuff tid. har till exempel stora delar av gymnasieskolan bedrivits på distans. Av en rapport från framgår att av huvudmännen för gymnasieskolan bedömer att det finns en risk att eleverna på grund av pandemin inte får de kunskaper eller färdigheter de normalt sett skulle ha fått . De elever som har sämst förutsättningar att klara skolan är också de som behöver närundervisning mest, för att klara sin utbildning. Det finns också elever som klarat fjärr- och distansundervisning bra och elever som föredrar sådan undervisning. Det är naturligtvis viktigt att ta med även positiva erfarenheter framöver när skolan övergår till en mer normal situation. har i uppdrag att följa upp konsekvenserna av covid-19-pandemin för utbildningen och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. fattade regeringen beslut om att komplettera uppdrag på så sätt att staten ska bistå med stöd som underlättar för huvudmän och utbildningsanordnare att identifiera vilka kunskaper som elever inte har fått möjlighet att tillägna sig under pandemin. I uppdraget ingår att sprida goda exempel på hur förskolor och skolor har hanterat pandemins konsekvenser för utbildningen. Dessa exempel kan bl.a. handla om hur barn och elever ska kunna nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling, motivationshöjande åtgärder för elever, olika organisatoriska lösningar, lärarförsörjningsfrågor, elevhälsa och åtgärder för att förebygga psykisk ohälsa. ska även göra en nationell kartläggning av elevers kunskapsutveckling för att kunna bedöma kunskapstappet. har även i uppdrag att arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet och underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisningen. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom fjärr- och distansundervisning. har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad (prop. 2019/20:127). Det innebär att nya bestämmelser i skollagen om fjärr- och distansundervisning har trätt i kraft och ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter . Ändringarna innebär att fjärrundervisning ska få användas bland annat om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet eller om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att närundervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Distansundervisning ska få användas för en elev som inte kan delta i närundervisning på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik och, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, även för en elev som av andra särskilda skäl inte kan delta i närundervisning. Med hjälp av underlag från och , som har i uppdrag att granska den fjärr- och distansundervisning som bedrivits och bedrivs med anledning av pandemin, kan analyser och jämförelser göras i förhållande till det regelverk för fjärr- och distansundervisning som börjar tillämpas . Därefter kan eventuella vidare åtgärder övervägas.