ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911505 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:505 Deltidsbrandmän av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det är viktigt att samhällets grundläggande funktioner finns tillgängliga året runt i alla delar av . Deltidsbrandmän är en bärande del av räddningstjänsten i . skriver följande: ”I större orter är de flesta brandmän anställda på heltid av räddningstjänsten. På mindre orter används ofta istället deltidsbrandmän (eller Räddningstjänstpersonal i beredskap som det heter formellt). kombineras heltids- och deltidsanställda, men i många fall bemannas brandstationer enbart med deltidsbrandmän. Därtill finns frivilliga brandmän organiserade inom brandvärn. Dessa är organiserade av kommunen men utan krav på beredskap. Bland heltidsanställda brandmän varierar anställningsvillkoren men de kan likna anställningsvillkoren för andra yrken som har skiftgång eller beredskap. För deltidsbrandmän gäller särskilda villkor. De har under vissa perioder beredskapstjänstgöring och ska då vara beredda att inställa sig på brandstationen om det kommer ett larm. Kraven innebär att deltidsbrandmän under sin beredskap måste bo, arbeta och i övrigt vistas i närheten av brandstationen. Därutöver krävs körkort (minst B-behörighet) och ett godkännande från arbetsgivare. Det är vanligt att deltidsbrandmän har beredskapstjänstgöring dygnet runt var tredje eller fjärde vecka men även en mängd andra varianter förekommer. Utöver detta har deltidsbrandmän övningar och utbildningar. Anställningen innehas normalt vid sidan av en heltidsanställning hos en annan huvudarbetsgivare. Sammanlagt finns det närmare 16 000 brandmän i . Av dessa är omkring 10 700 deltidsanställda. Systemet med deltidsbrandman är därmed en bärande del av svensk räddningstjänst. rekryteras det hundratals nya deltidsbrandmän över hela landet.” befolkning har ökat men antalet brandmän har minskat . Det visar en aktuell rapport från . 2010 fanns det totalt 15 805 brandmän i , och 2019 fanns det 15 669. Det är en utveckling som inte är tillfredställande. Tabell 1: Antal anställda inom räddningstjänsten med minst hälften av den totala arbetstiden inom operativ tjänst, 2000–2019. Antal, summerat från inrapporterade uppgifter från räddningstjänsterna. Deltid (RIB) Källa: Årsuppföljning LSO, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att öka intresset för personer att bli deltidsbrandmän och att utbilda sig till brandman?
fr · H911506 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:506 Basanslag till av (M) till Utbildningsminister (S) har lidit av en skev fördelning mellanbasanslag och takbelopp. Trots detta har de lyckats väl i allehandautvärderingar vad gäller såväl forskning som grundutbildning. Den framgångsrika forskningen har renderat mycket externa medel som harkunnat komplettera det låga basanslaget. Men problemet med låga basanslagblir uppenbart och allvarligt år som dessa, då en mycket stor andel av denexterna finansieringen uteblir. Det är därför viktigt att den historiskt storaobalansen mellan basanslag och takbelopp korrigeras. Det är viktigt för attkunna upprätthålla den höga kvalitet som framgångsrikaproduktion pekar på. Med anledning av detta vill jag frågautbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att korrigera den stora obalans som råder mellan basanslag och takbelopp vid ?
fr · H911507 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:507 Förmågan att möta hot om biologiska smittor av Kopparklint (M) till Försvarsminister (S) Det är av stor vikt att ligger i framkant med en modern och hållbar förmåga på bioförsvarsområdet. Det kan handla om beredskapsanskaffning för att kunna möta eventuella kommande hot i form av smittor som används i biologisk krigföring men också om utbyggd säkerhetsanalytisk förmåga. Exempelvis , men även andra länder i och omvärlden, har uppmärksammat vikten av att bygga beredskap mot exempelvis olika typer av smittor. har Totalförsvarets skyddscentrum, SkyddC, i som arbetar för att ge Försvarsmaktens övriga insatsorganisation bästa möjliga förutsättningar att lösa sina uppgifter även om de utsätts för CBRN-vapen. Det är bra, men förmågan behöver fortsätta att utvecklas. Omvärldsutvecklingen och de ökade terrorhoten kräver att behöver ett starkare skydd och försvar. Att stärka skyddet handlar om att ge goda förutsättningarna för dem som arbetar inom försvaret, polisen och räddningstjänsten. En nationell riskanalys behöver arbetas fram för att uppnå ökad medvetenhet om vad smittsamma sjukdomar, exempelvis smittkoppor, coronavirus, apkoppor och ebola, kan innebära som potentiella hot mot samhället. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur ämnar ministern verka för att utveckla förmågan att möta hot om biologiska smittor?
fr · H911508 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:508 Skjutbanor som ligger intill fastigheter av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Allt fler skjutbanor läggs ned eller begränsas i sin aktivitet av oskäliga anledningar. Detta måste stoppas. När det gäller permanenta skjutbanor och skjutbanor av mer tillfällig natur är det viktigt att bestämmelser kring dessa främjar sportskytte och jakt, exempelvis skidskytte, dynamiskt , fältskytte och PPC (rörligt och från lägre positioner än knästående). Detta gäller även jägarnas träningsskytte, som bedrivs på jaktstigar med kula och hagel på många platser runt om i landet. Samt övningsskytte och inskjutning av vapen på egen mark. I syfte att freda skjutbanor runt om i behöver helt klart fler åtgärder vidtas. Bland annat att det införs en undersökningsplikt inför förvärv av en fastighet som ligger intill en anläggning med risk för buller. Skjutbanor som legat på samma ställe , upp till , ska inte behöva stänga ned eller begränsa sina aktiviteter för att nyinflyttade grannar, som har haft vetskap om anläggningen innan de flyttade dit, börjar klaga. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att skydda skjutbanor som ligger intill fastigheter ?
fr · H911509 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:509 Tillgång på kemikalier för vatten- och avloppsrening av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Coronakrisen har gett en tydlig bild av bristerna inom svensk beredskap. Men det är inte första gången vi varnas. Hela totalförsvaret behöver stärkas upp. Skogsbränder och extremväder som har påverkat livsmedelsproduktionen har tidigare visat på problem, och detta har utretts. Det är viktigt att vi agerar på de rekommendationer som ges så att står bättre rustat inför nästa kris. För den kommer. Även om vi inte vet hur den ser ut eller vilken form den kommer att ta. Det är inte bara brist på skyddsutrustning och vissa läkemedel som vi i kristider behöver åtgärda. Tillgången på kemikalier för vattenrening och avlopp har också visat sig kunnat bli bristfällig. behöver därför öka sin självförsörjningsgrad rejält. Vi behöver ha en högre beredskap och stärka upp totalförsvaret så att försörjningen av vår befolkning säkras. Vissa kemikalier måste finnas tillgängliga kontinuerligt för att klara av produktion och leverans av ett säkert dricksvatten och hanteringen av avloppsvatten. Under normala förhållanden fungerar kemikalieförsörjningen väl, men den kan påverkas vid svåra eller långvariga störningar i nationella och internationella varuflöden med mera. Att det finns beredskap för detta är fundamentalt. Det måste upparbetas en ny typ av strategisk plan för lagerhållning på flera olika områden och bättre samsyn och samverkan mellan myndigheter och näring för att bidra till en fullgod beredskapsplan för . Regeringen hänvisar till utredningar och inriktningar. Jag anser inte att det är betryggande. En beredskapsplan för att säkra försörjningen av dricksvatten- och avloppskemikalier borde vara på plats . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka för att säkra försörjningen av dricksvatten- och avloppskemikalier i hela landet?
fr · H911510 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:510 Offentliga aktörer och orättvis konkurrens av (SD) till Näringsminister (S) Det svenska näringslivet begränsas av olika faktorer. Regelkrångel, byråkrati och brottslighet hämmar näringslivets tillväxtpotential och därför även välstånd och välfärd. En ytterligare problematik som dessvärre ibland hamnar i skymundan är osund konkurrens av olika slag. Trots att svensk konkurrenslagstiftning ligger i framkant uppstår problem inom vissa branscher. Problem som stundvis kunnat lösas med befintlig lagstiftning men där vissa aktörer har en sådan stark ställning att de drabbade – medvetna om de potentiella ekonomiska riskerna – väljer att avstå från att anmäla förfarandena. Mer än sällan handlar det om en osund konkurrens från det offentliga, något som inte minst slår mot de små och medelstora aktörer som, om förutsättningarna givs, starkast bidrar till jobbskapande och tillväxt. I budgetunderlag till regeringen –2023 uppgavs det att de såg tecken på korruption i samband med sin tillsynsverksamhet och konstaterade att korruption utgör en konkurrenssnedvridning som ligger nära verkets kärnuppdrag inom både upphandlings- och konkurrensområdet. Vidare efterlyste verket ett ”tydligare uppdrag att motverka korruption inom både privat och offentlig verksamhet” och föreslog ett antal utvecklingsinsatser samt anslagshöjning. Detta ignorerades av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att offentliga aktörer inte bidrar till en orättvis konkurrens?
fr · H911511 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:511 Polisens poängsystem för privatpersoners vapenskåp av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kravet på förvaring av vapen i säkerhetsskåp infördes , vilket var klokt. Det var dock en okontroversiell fråga eftersom de flesta jägare och sportskyttar redan innan förvarade sina vapen i vapenskåp. Polisen fick föreskriftsrätt för handlare och föreningars vapenförvaring, inte för privatpersoner. I lagtexten utrycktes detta tyvärr otydligt, vilket skapade tolkningsutrymme som fört med sig omtolkningar av föreskrifterna. Detta har resulterat i att polisen bland annat tillämpar samma föreskrifter för alla, privatpersoner såväl som föreningar och företag. Detta innebär i sin tur negativa och svåra konsekvenser för privatpersoner. De skåp som polisen kräver är mer eller mindre svåra, ibland omöjliga, att ha i normala bostäder eftersom vikten på vapenskåpet överstiger byggnormens krav. En enkel och lämplig lösning på detta är att det i lagen anges att privatpersoners vapen ska förvaras i säkerhetsskåp (SSF 3492) och med det antal vapen per skåp som medges för säkerhetsskåpets klassning. Detta för att återgå till vad som var avsikten när förvaringskravet infördes och för att undanröja försvårande tolkningar av vapenlagen som direkt komplicerar och motverkar utövandet av jakt och sportskytte. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka så att vapen kan förvaras på rimligt och säkert sätt för laglydiga jägare och sportskyttar?
fr · H911512 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:512 Polisens möjlighet att fokusera på allvarliga brott av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ordningsböter för att urinera på offentlig plats och ordningsböter, såsom nedskräpning (delades 87 böter ut i hela ) eller om någon dricker på offentlig plats (vid en offentlig tillställning på offentlig plats får alkohol bara förtäras om det sker vid en servering med tillstånd) borde rimligtvis kunna utfärdas av (efter förordnade av polisen) ordningsvakter. Polisens resurser behöver läggas på mer allvarliga brott, exempelvis gängkriminalitet. Jag anser därför att förutsättningarna för att förordnade ordningsvakter ska kunna utfärda ordningsböter för att motverka mindre förseelser på våra gator och torg bör utredas. Dessa förseelser kan exempelvis vara alkoholförtäring på allmän plats, mindre nedskräpning som exempelvis cigarettfimpar och tuggummi, urinering på offentlig plats. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka så att polisen kan fokusera på mer allvarliga brott?
fr · H911513 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:513 Kryptovalutor av (V) till Statsrådet (S) Intresset för kryptovalutor har exploderat . Priset på flera av de populäraste kryptovalutorna har stigit flera bara , och nya kryptovalutor lanseras löpande. Den explosionsartade utvecklingen är dock inte bekymmersfri, snarare tvärtom. Enbart miningen av bitcoin beräknas snart förbruka lika mycket el som hela samlade elförbrukning. Detta är elektricitet som bättre behövs för den gröna omställningen. Vidare vet vi att kryptovalutor också är populära bland kriminella som användning för penningtvätt med mera. I finns det varken specifik reglering avseende saluföring av kryptovaluta eller krav på hur kryptovaluta ska användas eller utvecklas. EU har dock påbörjat arbete med att ta fram reglering på området. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att en reglering på området bör ta hänsyn till riskerna med penningtvätt och den stora elförbrukningen?
fr · H911514 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:514 Militärkupp och kvinnors rättigheter i av (V) till Utrikesminister (S) Militären i tog makten i landet genom en kupp ocharresterade ledande civila politiker och premiärministern . Densenare har återinträtt till sin post. har tolv tidigare ministrar sagt upp sig med anledning av de senaste händelserna och menar att Hamdoks återinträde som premiärminister är ett sätt för militären att försöka dölja statskuppen. har befunnit sig i stor instabilitet sedan ettmisslyckat kuppförsök en månad tidigare förvärrat relationen mellan det civilaoch militära styret, som delat på makten efter att diktatorn . Stora folkliga protester har utbrutit i huvudstaden . I konfrontationermellan demonstranter och militären har åtminstone 41 dödats och hundratalsskadats, även om rapporter tyder på att siffrorna är betydligt större än så. FNuppmanar militären att sluta använda övervåld, dra sig undan från gatorna,respektera demonstranters rättigheter och frisläppa dem som arresterats underfredliga protester. Kvinnliga protesterande har en ledande roll i den folkliga motståndsrörelsensom kämpar för ett civilt styre och en demokratisk utveckling. Det väckerminnet om som 2019 blev en symbol för motståndet mot dendåvarande diktatorn . har små men viktiga framsteggjorts i kampen för kvinnors roll i det sudanska samhället i takt med endemokratisk utveckling. Kvinnlig könsstympning har kriminaliserats ochsociala rättigheter som att kunna utöva sport har stärkts. Den nuvarande utvecklingen i landet är ett hot mot kvinnors rättigheter och säkerhet – militärenhar en lång historia av våld mot kvinnor. Trots det befinner sigkvinnorättsaktivister i frontlinjen mot militären och säkerhetsstyrkor. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och den att vidta åtgärder till förmån för enåtergång till ett civilt styre och för stärkandet av kvinnors rättigheter i ?
fr · H911515 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:515 En svensk diplomatisk bojkott av av (M) till Utrikesminister (S) Ett antal länder med i spetsen har aviserat en ”diplomatisk bojkott” riktad mot i . har gett samma besked. Orsaken är uppenbar: Återkommande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, som nedsläckningen av i fråga om öppenhet, mediefrihet och oberoende rättsväsende, det svåra läget i Xinjiang samt de senaste besvärande turerna kring den kinesiska tennisspelaren . Utan att förstöra för svenska atleter som tränat hårt inför dessa viktiga tävlingar eller att lägga sig i den olympiska kommitténs egna överväganden så kan ju som stat markera mot de återkommande övergrepp gör sig skyldigt till. Ifall den politiska viljan och intresset finns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser delta i en ”diplomatisk bojkott” av kommande i ?
fr · H911516 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:516 Stöd till , och av (SD) till Utrikesminister (S) Den tyske inrikesministern har uttalat sig om att nu måste hjälpa den polska regeringen att säkra sin gräns mot för att hindra den av orkestrerade flyktingvågen västerut. Uppenbarligen anser att det inte räcker med utökade sanktioner mot regim, utan att även konkreta åtgärder vid gränsen behöver vidtas för att hindra regimen att skeppa människor till sina grannars gränser. och , i den ordningen, tog emot ett väldigt stort antal flyktingar per capita av dem som kom till EU . Det är mycket troligt att detta nu upprepas genom agerande. Eftersom ännu inte kommer att ha kommit ikapp med integrationen, är det därför rimligt att nu möjligt bidrar till skyddet av EU:s gräns mot genom konkret stöd till , och . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att konkret hjälpa , och att säkra sina och EU:s gränser mot ?
fr · H911517 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:517 Övervakningsreklam av (SD) till Statsrådet (S) Reklam är ett medel för företagare att göra sina varor och tjänster kända och för konsumenterna ett sätt att få viss vetskap om vad som finns på marknaden. Men fel använt kan reklam inverka negativt. Marknadsföring av krediter kan driva på överskuldsättningen. Dold reklam i sociala medier och så kallade native annonser är svåra att urskilja och därför vansklig att bedöma för konsumenter. Problematiken med dold marknadsföring i sociala medier tas även upp i på villovägar – Hinder för väl fungerande konsumentmarknader och hållbar konsumtion. I allt större utsträckning har reklam kommit att riktas mot specifika konsumenter eller grupper av konsumenter, och data samlas in för anpassning av reklaminsatser. Det kan utsätta konsumenter, inte minst särskilt utsatta grupper såsom unga och äldre personer. Man anser i rapporten att det behövs ingripande åtgärder som begränsande av företags möjligheter att samla in och använda konsumenters data och att på designstadiet säkra användargränssnitt som inte på otillbörligt sätt påverkar konsumenters val. Det kan vara negativt för konsumenters frihet men även för den fria företagsamheten att styra reklam i allt för stor utsträckning. Men i vissa fall kan styrning vara nödvändig, i de fall reklam i sig är styrande och baseras på insamling av konsumenters data – övervakning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera framöver på detta område, och hur ser regeringen på ett eventuellt förbud mot övervakningsreklam?
fr · H911518 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:518 Fossilfri fartygsflotta hos av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har tre huvuduppdrag, räddningstjänst, sjöövervakning och krisberedskap. har dock även internationella uppgifter, exempelvis den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). Eftersom är en flexibel myndighet med många olika plattformar utgör myndigheten en viktig resurs inom totalförsvaret. Myndigheten ingår i både det civila och det militära försvaret. Detta regleras i förordningen (1982:314) om utnyttjande av inom Försvarsmakten. Beträffande det civila försvaret ingår med särskilt uppdrag i samverkansområdena skydd, undsättning, vård och farliga ämnen. För det civila försvaret ansvarar för att det finns bränslereserver för samhället . Där har totalförsvarsplaneringen ännu inte tagit tag i frågan och processerna kring lagring av hållbara drivmedel. När det gäller det militära försvaret innebär förordningen i korthet att personal och materiel ur i en krigssituation ska användas inom Försvarsmakten för övervakning, transporter och andra uppgifter, enligt närmare överenskommelse mellan myndigheterna. Med tanke på detta är det av stor vikt att inom ramen för uppdraget beaktar Försvarsmaktens behov. Det är även av stor vikt att kan använda de av Försvarsmakten tillhandahålla drivmedlen i en krigssituation. har fått i uppdrag att analysera och presentera en strategi för hur myndighetens fartygsflotta skulle kunna bli fossilfri; myndighetens växthusgasutsläpp ska minska till 2030, och den ska bli fossilfri samt halvera drivmedelsvolymen . Förutom den svårberäknade kostnaden på skapas även en stor osäkerhet kring lagring och tillgänglighet av fossilfritt bränsle för fartygsflottan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att verka för att ska undantas kravet om att myndighetens fartygsflotta ska bli fossilfri?
fr · H911519 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:519 Bättre myndighetssamverkan av (S) till Statsrådet (S) För någon vecka sedan träffade jag tillsammans med en mångårig yrkesarbetare på i som har varit långtidsarbetslös av utbrändhet. vill han komma tillbaka i arbete, men har stött på hinder som försvårat hans situation. Vi pratade om vikten av samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen. Enligt AF är den tidigare yrkesarbetaren för sjuk för att jobba, men fullt arbetsför enligt FK. Detta har satt honom i en svår sits. Det måste finnas en bättre samverkan mellan myndigheter så att det inte drabbar enskilda. Det här är ett av många fall med en person som har haft svårigheter att komma tillbaka i arbete av sjukskrivning. Många jobbar ett helt yrkesliv och gör rätt för sig, blir sjuka och behöver samhällets hjälp men hamnar i kläm på grund av bristande samverkan. Detta behöver vi ändra på. Som samhälle behöver vi ha som målsättning att få fler personer att komma tillbaka till arbetslivet och få en tillvaro där de kan jobba och försörja sig själva. Vi ska bryta långtidsarbetslösheten, det är bra för både samhället och individen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder i fråga om samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och ?
fr · H911520 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:520 Drift av isbrytare av (SD) till Infrastrukturminister (S) har länge arbetat för att sjöfarten ska ges bättre möjligheter att bedriva gods- och passagerartransporter. Sjöfarten är ett mycket viktigt transportmedel för . Detta oavsett om det handlar om varuflöden eller den turism den för med sig till . Dessvärre tyngs sjöfarten av avgifter som behöver ta in för att ekonomin ska gå ihop. Då är ett affärsverk med ett litet eget anslag behöver det justeras i avgifterna för att få balans, och ju färre fartyg som trafikerar svenska vatten desto högre blir avgifterna. har fryst avgifterna under pandemin men kommer avgifterna att höjas med , vilket leder till betydande kostnadsökningar för sjöfarten. Vid ett samtal med fick jag reda på att om staten tar kostnaden för isbrytarna och även driften av dessa kan sänka kostnaderna på farledsavgiften. En sådan sänkning vore ett steg i rätt riktning och kan skapa incitament för att öka intresset för mer trafik och större godsflöden via sjötransporterna. Isbrytningen kan liknas med plogning av vägar, vilket gör att det inte är orimligt att staten har röjningen av is på svenska vatten som sitt ansvar. får sjöfarten stå för detta genom farledsavgifterna, och detta oavsett om du trafikerar vatten där isbrytning behövs, eller ej. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att se över möjligheten att flytta driften av isbrytare från till staten?