ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112248 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2248 Förhandsavgöranden från av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen) att begära förhandsavgörande av i ett utlänningsärende. Rätten för domstolar i EU att begära förhandsavgöranden finns för att hjälpa domstolarna med tolkningen av och när det gäller giltigheten och tolkningen av rättsakter som beslutas av unionens institutioner, organ eller byråer. Rätten fastslås i artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Svenska domstolar har inte använt sig av denna möjlighet särskilt ofta. har det endast skett fem gånger i migrationsärenden. Därmed blev förvåningen stor när den valde att kontakta för att meddela att begäran om förhandsavgörande inte kan tas upp till prövning. Regeringen menade att begäran inte redogjorde tillräckligt för bakgrunden och inte heller var relevant. höll inte med regeringen utan menade att en begäran från en nationell domstol förutsätts vara relevant och att begäran i detta fall uppfyllde alla nödvändiga krav och därför skulle tas upp till avgörande. Ett självständigt rättsväsen är förstås fundamentet för rättssamhället och vårt statsskick. Det är särskilt viktigt att svenska domstolar får möjlighet att begära förhandsavgörande hos för att säkerställa att svensk lag verkligen överensstämmer med våra internationella åtaganden. Detta är i synnerhet viktigt när länge har satt i system att avvika från miniminivån i för att i stället upprätthålla EU:s mest generösa utlänningslagstiftning. Om någonsin ska kunna återgå till en mer normal, strikt politik är det en förutsättning att domstolarna ständigt kan pröva hur våra bestämmelser förhåller sig till och få det bekräftat. Hur ska detta gå till om regeringen i stället försöker obstruera? Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilket ställningstagande gör ministern när det gäller domstolarnas möjlighet att begära förhandsavgöranden från , och kommer ministern verka för att domstolarna fortsatt ska kunna begära förhandsavgörande när de anser att det är relevant?
fr · H8112249 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2249 Konkreta åtgärder i del av EU:s återhämtningspaket av (KD) till Finansminister (S) fattade stats- och regeringscheferna i beslut om EU:s facilitet för återhämtning och resiliens, ofta kallat återhämtningspaket, med en budget om totalt . Syftet med återhämtningspaketet är att mildra konsekvenserna av den pågående pandemin och att återstarta ekonomin. Även om paketet inte utformades så som ville är det viktigt att pengarna används på ett sätt som snabbt bidrar till att återstarta ekonomin. ska varje medlemsland utforma en nationell återhämtningsplan som ska lämnas in . kom det ett nyhetsbrev från Fackliga Brysselkontoret (LO:s, TCO:s och Brysselkontor), och enligt detta hade alla medlemsstater utom sju lämnat in utkast till sina planer eller stora delar av dessa. De sju som då ännu inte hade lämnat in planer var , , , , , och . Enligt samma nyhetsbrev hade uppmanat dessa sju att lämna in sina planer. Om denna information är korrekt innebär det alltså att har lämnat in åtminstone ett utkast till återhämtningsplan. Regeringen har tidigare uppgett att den svenska återhämtningsplanen kommer att bygga på åtgärder i budgetpropositionen , vår- och höständringsbudgetarna samt de extra ändringsbudgetarna som har lagts fram under krisen. Jag vill ställa följande fråga till finansminister : Vilka konkreta åtgärder inom ovan nämnda budgetar är det regeringen har sökt stöd för?
fr · H8112250 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2250 Länsstyrelsernas arbete med näringslivet av (M) till Näringsminister (S) Findus har en lång historia i i . bestämde sig företaget för att lägga ned sin verksamhet i . Det såg mörkt ut för den lilla bruksorten. tog Foodhills över det gamla Findusområdet för att skapa ett kluster av stora och små livsmedelsföretag. är man tillbaka med cirka 450 anställda på området. Foodhills tog över det tidigare företagets miljötillstånd. Ett tillstånd som ger verksamheten rätt att producera djupfrysta, konserverade och torkade livsmedel baserade på bland annat fisk, kött och grönsaker. Foodhills har som verksamhetsidé att utveckla ett företagskluster med olika verksamheter och produktion inom livsmedel. Företaget har råkat ut för att de fått backning av i , som menar att deras gamla miljötillstånd inte är tillräckligt för två av deras företag. menar att de två företagen inte kan fortsätta sin verksamhet då det miljötillstånd som Foodhills tagit över efter Findus inte inkluderar denna typ av verksamhet. Det innebär att i beslutar att de två företagens produktion ska ha upphört för att företaget inte ska riskera vite på . Den här typen av beslut med stopp och förbud är direkt skadligt för landets näringsliv. Det rycker undan mattan för företagen och entreprenörerna som jobb uteblir. Dessutom sker det mitt i en pandemi med en arbetslöshet på . borde inta en roll av att hjälpa till för att hitta lösningar framåt tillsammans med företagen. På så vis blir de behjälpliga i att hitta lösningar så att det kan ske en utveckling i stället för en avveckling. Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister ; Avser ministern att ta initiativ för att länsstyrelserna ska arbeta med näringslivet för jobb och tillväxt i landet?
fr · H8112251 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2251 Ungas fysiska och psykiska ohälsa i pandemin av (M) till Socialminister (S) Effekten av pandemin har inneburit att ungas fysiska och psykiska hälsa har försämrats. För våra gymnasieungdomar har prövningarna varit extra stora i och med den fjärr- och distansutbildning som just nu pågår. Vardagliga rutiner runt sömn, fysisk aktivitet och matvanor har påverkats och förändrats, något som förvärrar den situation som rådde redan innan pandemin. Enligt är utvecklingen av övervikt och fetma bland ungdomar i åldern fortfarande negativ. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska den negativa utvecklingen av övervikt och fetma för ungdomar i gymnasieåldern?
fr · H8112252 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2252 Länsstyrelserna och näringslivet av (M) till Statsrådet (S) bestämde sig företaget för att lägga ned sin verksamhet i . Det såg mörkt ut för det lilla brukssamhället med sina dryga 15 000 invånare. tog Foodhills över det gamla Findusområdet för att skapa ett kluster av stora och små livsmedelsföretag. är man tillbaka med cirka 450 anställda på området. Foodhills tog över det tidigare företagets, Findus, miljötillstånd. Ett tillstånd som ger verksamheten rätt att producera djupfrysta, konserverade och torkade livsmedel baserade på bland annat fisk, kött och grönsaker. Foodhills, vars idé är att utveckla ett företagskluster med olika verksamhet och produktion inom livsmedel, har fått backning av i som menar att deras gamla miljötillstånd inte är tillräckligt. Det som skett nu är att med en tillståndsprocess, vilken bedömer verksamhetetens påverkan på miljön och människor för att säkerställa att olägenhet av betydelse inte ska förekomma, förbjuder två verksamheter. Detta gör de utifrån att dessa två företags verksamheter inte blivit utredda. De två produktionerna som berörs ska ha upphört för att företaget inte ska riskera vite på . När den här typen av frågor uppkommer innebär det att tar rollen att stoppa och förbjuda. Deras uppdrag borde vara att vara behjälpliga i att hitta lösningar så det kan ske en utveckling i stället för en avveckling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att säkerställa så att länsstyrelserna får rollen att agera för att hitta lösningar tillsammans med näringsidkare i stället för att stoppa och förbjuda näringsverksamhet i landet?
fr · H8112253 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2253 Skatt på produkter hög elförbrukning av (KD) till Finansminister (S) föreslog i vice statsminister en ny skatt på produkter som drar mycket el. Utspelet kommer efter en kall vinter då det blivit uppenbart att elförsörjning inte fungerar tillfredsställande. De stängda reaktorerna vid har inte ersatts av någon ny planerbar kraft, vilket gjort elproduktionen instabil. vill Per åtgärda problemen i elförsörjningen genom att straffbeskatta produkter som kräver mycket el. Detta trots att många av de produkter som kan komma i fråga redan beskattats med såväl kemikalieskatt som moms på , och trots att också elen är redan hårt beskattad, först med energiskatt och därefter med moms. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har regeringen för avsikt att införa den nya skatt som ministern har föreslagit?
fr · H8112254 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2254 Tobaksfri skoltid av (M) till Utbildningsminister (S) är nu det enda landet i som inte har tobaksfri skoltid. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att arbeta för att även ska få tobaksfri skoltid?
fr · H8112256 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2256 Aktivitetsersättning för personer med funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) Antalet unga som får aktivitetsersättning, alltså den ersättning personer 19–med sjukdom eller funktionsnedsättning kan få från , har minskat stadigt, och 7 av 10 av dem som nekas ersättningen hamnar i ekonomisk utsatthet. Även medarbetare på medger att situationen är problematisk. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättningar gällande deras möjligheter till att beviljas aktivitetsersättning?
fr · H8112257 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2257 En avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) utgör underlåtenhet att inom föreskriven tid upprätta årsredovisning i ett aktiebolag ett bokföringsbrott. Brottet anses vara av normalgraden, och straffpåföljden motsvarar upp till fängelse. Detta innebär att brottet rent straffrättsligt likställs med misshandel och vållande till annans död som båda också har som maximal straffpåföljd. Denna ordning torde enligt mångas rättsmedvetande strida mot proportionalitetsprincipen varför det bör ses över. Det bästa vore ifall alla näringsidkare inkom med sin årsredovisning inom utsatt tid. Därför bör systemet vara utformat på ett sätt som skapar en incitamentsstruktur för att så sker. Dessvärre är det uppenbart att nuvarande system har misslyckats med detta vilket tydliggörs av att 10 000 företagare lämnar in sin årsredovisning sent . Enligt har en markant ökning skett . En orsak till detta är att ”brottet” överlag upptäckts först två till efter att det begåtts. Fram till dess har företagaren sannolikt inte ens varit medveten om att ett brott har begåtts, än mindre om de potentiella straffpåföljderna. Om målsättningen är att minska mängden för sent inlämnade årsredovisningar är därför dagens system ett misslyckande. Ett avsevärt mer effektivt sätt att nå detta mål skulle vara en mer omgående återkoppling kombinerad med en avgift. Avgiften kan lämpligtvis vara relaterad till bolagets omsättning, samt stiga i takt med att förseningen blir längre. En sådan struktur skulle sannolikt skapa starkare incitament att inkomma med årsredovisningen inom utsatt tid samt påskynda dem som missat detta. Ett sådant alternativ bör ses över i samband med utredningen. Vi är av uppfattningen att näringsidkare i grunden vill väl med sin verksamhet och inte bedriver den för att sko sig på andra eller utnyttja systemet. Därför finner vi det problematiskt att dagens system straffrättsligt sätter ett likhetstecken mellan näringsidkare som av olika skäl brustit i att inkomma med sin årsredovisning och brottslingar som misshandlar eller orsakar vållande till annans död. Att utreda en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar och ett nytt system för förseningsavgifter skulle därför vara positivt. Detta är även någonting som såväl som FAR – branschorganisationen för redovisningskonsulter, revisorer och skatterådgivare – har belyst tidigare. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att verka för att utreda en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar?
fr · H8112258 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2258 En utredning om carry-back inom bolagsskattesystemet av (SD) till Finansminister (S) Coronapandemin har kraftigt påverkat det svenska näringslivet, och än har vi inte sett de totala effekterna. Även om ett flertal stödpaket presenterats kommer vi även i efterdyningarna av pandemin att behöva se över hur vi dels skapar förutsättningar för svenska företag att ta sig igenom den ansträngda situationen, dels hur näringslivet ska rustas och stärka dess konkurrenskraft. I det arbetet får det inte finnas några heliga kor utan alla potentiella åtgärder bör lyftas för diskussion inom samtliga politiska partier. Ett förslag som torde vara av intresse att se över i det arbetet är en förändring av dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. kan ett bolag som gör förlust endast kvitta detta mot eventuella vinster kommande år. Detta trots att framtiden är osäker, varför systemet är mer spekulativt än om bolaget fått kvitta förlusten mot tidigare års reella vinster. Det sistnämnda systemet, som kallas för (tax) carry-back, brukas i ett flertal länder som en del i deras bolagsskattesystem däribland , och . I praktiken innebär ett sådant system att företag som har beskattats men som sedan visar förlust – pandemi eller inte – ges möjligheten att få återbetalning av den skatt de betalat tidigare, redan året efter förluståret. Skillnaden jämfört med dagens system blir därför att bolagets soliditet och likviditet kan stärkas tidigare än ifall man bara kan kvitta förlusten mot potentiella, men osäkra, framtida vinster. är de bolag som redan bevisat sig vara lönsamma som gynnats av det. Om detta system varit på plats redan nu hade det möjliggjort ett välbehövt kapitaltillskott för ett flertal bolag som för tillfället är ansträngda men som genererat en vinst i sin verksamhet under tidigare och mer normala verksamhetsår. Att systemet därutöver vore lättadministrerarat och svårt att fuska med talar också för det. Flera länder, däribland , och , har under pandemin kommit till insikt om de potentiella fördelarna med systemet och därför implementerat carry-back för att stödja det inhemska näringslivet. Tax carry-back ska inte förväxlas med den redan existerande möjligheten i dagens svenska skattesystem att genom en periodiseringsfond sätta av delar av vinsten för att sedan lösa upp den under ett förlustår. Detta då av årets vinst kan sättas av till periodiseringsfonden samt att den måste lösas upp , och dessutom räntebeläggs avsättningarna vid beskattningen. Pandemin har påvisat behovet av att skyndsamt utreda möjligheten för ett företag att kvitta förluster mot tidigare års vinster och på så sätt ta ett steg mot de carry-backsystem som återfinns i andra stater. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern att verka för att utreda det ovan beskrivna förslaget om carry-back?
fr · H8112259 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2259 Starta eget-bidrag till yrkesverksamma av (SD) till Näringsminister (S) behöver fler företag om framtidens utmaningar ska . Företagsklimatet behöver gynnas i största allmänhet. Utöver det kan initiativ från staten göras på riktade insatser för denna måluppfyllelse. I finns möjligheten att få stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och passar in i något av ett antal förutbestämda kriterier. Det är relevant att framhålla att denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd överlag är framgångsrik och att siffrorna ser bra ut gällande att deltagarna hittar en fast försörjning efter programmet. De som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag finns förmodligen inte i kategorin arbetssökande, utan i de allra flesta fall bygger de upp sina företag på andra vägar. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan dock steget vara stort att lämna en trygg anställning för att testa vingarna med ett eget företag. Detta trots att man enligt lag (lag 1997:1293 om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet) har rätt att under vissa fastställda kriterier få tjänstledigt för att bedriva näringsverksamhet. För att på riktigt skapa incitament för yrkesverksamma att nyttja denna möjlighet föreslår ett starta eget-bidrag specifikt för yrkesverksamma. Naturligtvis ska det ställas höga krav på affärsidén för att man ska kunna erhålla detta bidrag, och åtgärden bör sannolikt administreras av i stället för Arbetsförmedlingen (som det existerande stödet för arbetslösa gör). Mot bakgrund av det ovan vill jag fråga näringsminister följande: Avser ministern att utreda införandet av ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma i enlighet med det ovan beskrivna?
fr · H8112260 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2260 Krisstöd till företag av (M) till Finansminister (S) Att bekämpa smittspridningen under pandemin måste fortsatt vara högst prioriterat. Vissa delar av ekonomin fungerar bra som andra delar kämpat för sin överlevnad. Därför har tagit fram och drivit på för krisstöd för att rädda jobb och företag. Men beslut och utbetalning av krisstöd tar , och har tagit fram flera förslag för att påskynda detta. Vi har företag som inte ens fått besked om de har rätt till stöden. Det innebär att vi har företag som helt enkelt får slut på pengar och tvingas upprätta en kontroll- och balansräkning. Då blir de diskvalificerade från stöden de från början hade rätt till. Då förlorar vi företag som innan pandemin var livskraftiga, och de anställda förlorar sina jobb. Min fråga till finansminister blir därför: Avser ministern att åtgärda problemet med att företag som väntat över på krisstöd hinner bli diskvalificerade på grund av ekonomiska problem de väntar på besked från myndigheterna, och hur avser ministern i så fall att åtgärda dem?
fr · H8112261 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2261 Export av klimatbonusbilar av Boriana (M) till Miljö- och klimatminister (MP) infördes nya regler i bonus–malus-systemet där bonusen som betalas till ut till köpare av renodlade elbilar höjdes till . Dessa regler träder i kraft . Ett av många problem förknippade med bonus–malus-systemet är att många av elbilarna exporteras till våra grannländer, och de facto finansierar svenska skattebetalare dessa länders klimatomställning. (med komplettering ) remitterande regeringen promemorian Klimatbonusbilar ska vara registrerade . Regeringens förslag om att den som har köpt bilen ska vara återbetalningsskyldig av bonusen om bilen säljs , oavsett vem som äger bilen, fick massiv kritik och drogs tillbaka. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att lägga fram ett nytt förslag som ska hindra exporten av klimatbonusbilar och i så fall när?
fr · H8112262 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2262 Förordningen om behörigheter för sjömän av (SD) till Infrastrukturminister (S) De havsanknutna näringarna utvecklas starkt inom och nationellt, inte minst vad avser utvecklingen av havsbaserad energi, där Infrastrukturdepartementet remitterade ett förslag kring minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs. Till sådan utveckling krävs det ofta mindre farkoster som lägger ut kabel eller vidtar andra åtgärder i anslutning till olika installationer till havs. Även ambitionerna om en utvecklad kustsjöfart och ökade sjötransporter i stort är högaktuella. En sådan utveckling har potential att skapa nya svenska arbetstillfällen, vilket är något som även regeringen ofta påpekar. En förutsättning för såväl detta som ovan nämnda utveckling till havs är dock att både rätt näringsvillkor existerar och att tillgången till personal, och då särskilt tillgången till sjöbefäl för mindre fartyg och för fartyg i kustfart, möter behovet. En viktig del i utbildningen till sjöbefäl utgörs av handledarledd praktik. Detta gäller för samtliga utbildningar, med undantag för utbildningen till fartygsbefäl klass VII, inre fart. Studerande på sistnämnda utbildning behöver, på grund av att handledarledd praktik inte krävs, göra 36 månaders tjänstgöring ombord. I realiteten innebär detta att tiden för tjänstgöringen/praktiken ombord för att erhålla en behörighet som klass VII är så lång som för den student som läser en traditionell sjökaptensbehörighet, det vill säga för betydligt större fartyg och oceanfart. Detta gör att utbildningen till fartygsbefäl klass VII blir jämförelsevis oattraktiv för studerande och att det inom den civila sjöfarten uppstår brister i tillgången på utbildade sjöbefäl för denna typ av fartyg. Detta hämmar såväl utvecklingen av kustsjöfarten och sjöfarten på de inre vattenvägarna som utbyggnaden av havsbaserad vindkraft med mera. Behovet av en justering i dessa delar har påpekats både av regeringens expertmyndighet inom ramen för regeringsuppdraget om specialsjöfart som redovisades och av branschen. Sannolikt är det tal om en ren försummelse. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att justera förordningen om behörigheter för sjömän så att även utbildningen till fartygsbefäl klass VII kan genomföras med en handledarledd praktik, med motsvarande förkortad utbildningstid, och när kan vi i så fall förvänta oss en sådan ändring?
fr · H8112263 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2263 Reglerna för omställningsstöd av Boriana (M) till Finansminister (S) Av framgår att omställningsstödet till följd av coronapandemin för perioden –beräknas på annorlunda sätt än tidigare omställningsstöd. Nämligen att företag som har rätt till stödet kommer att få ersättning på mellan av sina icke-täckta fasta kostnader. Dessa ständiga och helt oförutsägbara ändringar av de olika stödformerna ställer verkligen till det för hårt prövade företagare. De flesta som har orkat driva sina företag i besöksbranschen har utgått från att tidigare regler gäller. Men när de nya perioderna öppnades upp för ansökan fanns en ny parameter med, det som benämns täckningsbidrag. Täckningsbidraget kan i princip sägas vara företagets bruttoresultat minskat med lönekostnaderna. Om de fasta kostnaderna täcks av detta täckningsbidrag kan inget omställningsstöd erhållas. Detta kan vid en första anblick verka rimligt, men det förutsätter att stödet beräknas för en längre sammanhängande period. I synnerhet för branscher med stora säsongsvariationer, vilket är fallet för så gott som hela den extremt hårt drabbade besöksnäringen. Ett täckningsbidrag som överstiger de aktuella månadernas fasta kostnader är en absolut nödvändighet för till exempel en restaurang som normalt sett har av sin omsättning , vilket inte är något ovanligt scenario. Detta krävs för att finansiera tidigare månaders planerade underskott. De ändrade reglerna för omställningsstödet är ett hårt slag för många företag, av skäl som ovan anförs inte minst inom den hårt pressade besöksnäringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att kompensera företag som inte kunnat ta del av omställningsstödet på grund av de ändrade reglerna?