ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121973 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1973 av (M) Ett starkare näringsliv efter pandemin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka det svenska näringslivet och utbudet av jobb efter pandemin. För stora delar av samhället har det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 inneburit omfattande svårigheter och utmaningar och vi befinner oss fortfarande i ett allvarligt läge. Många branscher, företagare och anställda har drabbats ekonomiskt till följd av viruset. Sedan pandemins start har regeringen sjösatt en rad stödåtgärder, till exempel omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, kreditgarantier (företagsakuten), hyresstöd till utsatta branscher, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det är stödåtgärder som finns för att mildra konsekvenserna för jobb och företag. ser vi en risk för en tredje våg av smittspridning och läget är fortsatt allvarligt för företagen och på arbetsmarknaden. Regeringen har därför presenterat att man kommer föreslå förlängning av flera stöd som gäller april ut. Förlängningarna medför att arbetsgivare ges möjlighet att tillsammans med anställda planera framåt och snabbt sätta igång verksamheten igen efter en nedstängning. ger klimatomställningen och den ökade digitaliseringen en möjlighet för näringslivet att genomföra en grön och digital omställning. Här har goda förutsättningar för att vara i framkant som ett av världens mest innovativa länder. Regeringen har därför förslagit satsningar på gröna kreditgarantier, möjliggörande av vätgasprojekt, elektrifiering av transporter, testbäddar för bioraffinaderier, strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi, fler utbildningsplatser och ökade resurser på forskning och innovation. Den gröna och digitala omställningen ger näringsliv möjlighet att också skapa förutsättningar för nya affärsmodeller, ökad konkurrenskraft, fler jobb och ökad välfärd.
frs · H8121974 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1974 av (SD) Kyrkoantikvarisk ersättning har frågat mig vad regeringen avser att göra för att de församlingar med renoveringsbehov som inte får ta del av kyrkoantikvarisk ersättning ska ha möjlighet att bevara och vårda kyrkomiljöerna. Det kyrkliga kulturarvet tillhör alla, oavsett medlemskap i eller inte. I skrivelsen Det kyrkliga kulturarvet (skr. 2018/19:122) som regeringen lämnade till slår regeringen därför fast att staten även fortsättningsvis, tillsammans med , bör ta ansvar för att det kyrkliga kulturarvet bevaras, används och utvecklas. Därför får kyrkoantikvarisk ersättning från staten. uppgår den till . Ersättningen går till kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena: kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser. Den del av ett projekts kostnader som inte kan betraktas som kulturhistoriskt motiverade kostnader ska däremot församlingarna själva stå för. För att även ekonomiskt svagare församlingar ska kunna bära den egenfinansiering som krävs för att erhålla kyrkoantikvarisk ersättning, införde 2018 ett nytt kyrkounderhållsbidrag om sammanlagt som stiften ska använda till underhållsåtgärder på församlingarnas kyrkobyggnader. har även infört en ny fördelningsmodell för den kyrkoantikvariska ersättningen. Regeringen har i skrivelsen Det kyrkliga kulturarvet framhållit att denna nya fördelningsmodell har goda förutsättningar att göra ersättningen mer anpassad efter vårdbehoven i landet i stället för efterfrågestyrd, vilket tidigare varit fallet. Regeringen kommer att följa arbetet med den nya fördelningsmodellen. I slutändan handlar förutsättningarna för att bevara det kyrkliga kulturarvet inte enbart om finansiering utan också om att det finns ett fortsatt starkt allmänintresse för detta kulturarv i samhället. Här behövs en fördjupad samverkan mellan olika samhällsaktörer, inte minst på lokal nivå.
frs · H8121975 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1975 av (M) Småskaligt fiske har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att de facto värna det småskaliga fisket för personer med enskilt fiskevatten och som är näringsidkare i kust och skärgård. Det småskaliga och kustnära fiskets konkurrenskraft är en viktig fråga för mig och regeringen. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) bedömer regeringen att de livsmedlen och resurserna har förutsättningar att möta en ökad efterfrågan. Regeringens övergripande inställning är att arbeta för ett hållbart fiske, ökad resurseffektivitet och för mer hållbara fiskemetoder och redskap. En förbättrad havsmiljö och livskraftiga fiskbestånd skapar långsiktiga och nödvändiga förutsättningar för fiskets utveckling. Jag och regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder som syftar till att förbättra havsmiljön samt främja och utveckla det svenska fisket på både kort och lång sikt så att det ska kunna fortsätta bedriva och utveckla sin verksamhet i syfte att bidra till den svenska livsmedelsproduktionen. Vad det gäller fiskelicenser som också nämns i frågan så dessa är ett krav enligt EU:s kontrollförordning (1224/2009) där fiskefartyg endast får användas för yrkesmässigt nyttjande av levande akvatiska resurser om de har en giltig fiskelicens.
frs · H8121976 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1976 av (M) Ökad psykisk ohälsa har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den ökande spridningen av psykisk ohälsa bland unga. Psykisk ohälsa är en viktig och angelägen fråga för mig och regeringen och psykisk ohälsa är en vår tids stora folksjukdomar. Jag har samma svar på frågan som på riksdagsfråga 2020/21:1809 Ungas psykiska ohälsa i spåren av pandemin. Regeringen gjorde en historisk satsning på psykisk hälsa och suicidprevention och fördelade för detta ändamål. har den statliga satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats. Regeringens satsning fortsätter och vi satsar även på psykisk ohälsa, varav regioner och kommuner får en förstärkning på 1,68 miljarder. Regeringens satsningar har bidragit till att covid-19-pandemin ännu inte påverkat barn- och ungdomspsykiatrins tillgänglighet. Andelen barn och unga som behöver vänta lägre än för en första bedömning inom BUP har inte har ökat , jämfört med . Som jag lyfte i mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:678 Långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin, är en framgångsfaktor till detta vårdens goda omställningsförmåga. Regionerna har agerat snabbt och lyckats ersätta fysiska besök med digitala. Regeringen har bidragit till vårdens omställning genom att tilldela regionerna i syfte att utveckla och stärka digitala kontaktmöjligheterna till verksamheter som möter patienter med psykisk ohälsa. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner –2020 för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Medlen skulle bidra till att stärka insatser till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, förbättra arbetet mot psykisk ohälsa, öka kompetens om barn och unga med psykisk ohälsa samt stärka samverkan mellan landsting och kommun när någon behöver både hälso- och sjukvård och stöd från , men också inom kommunens egna verksamheter. Regeringen har även tillsatt utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och unga, som bland annat ska bedöma hur barn och unga med lättare psykisk ohälsa ska kunna erbjudas ändamålsenligt stöd i högre utsträckning än vad som sker . Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Dessutom har regeringen tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Delegationen ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, med fokus på kortare väntetider. Därutöver har lämnat förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av utbrottet av covid-19. inrättade en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention. Funktionen ska arbeta brett och med tanke på covid-19-pandemin har den blivit än mer betydelsefull. Regeringen har därutöver gett i uppdrag att utreda behovet av en nationell stödlinje till personer med psykisk ohälsa. Regeringen kommer att följa hur nämnda satsningar och initiativ påverkar de ungas psykiska hälsa under den pågående covid-19-pandemin.
frs · H8121977 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1977 av (M) Enskilda avlopp och retention i mark har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att beslut rörande enskilda va-anläggningar, liksom yttranden i tvistemål, baseras på evidens och beprövad erfarenhet. Regeringen anser att det ska vara lätt för en enskild att göra rätt. För detta krävs bl.a. korrekt information om lämplig va-lösning utifrån lokala förutsättningar. I syfte att se över möjligheterna att förbättra va-lösningarna och att kunna tillämpa lämpliga lösningar utifrån lokala förutsättningar gav regeringen därför en särskild utredare i uppdrag att se över kommunens skyldighet att ordna allmänna va-tjänster. Utredningen har i sitt betänkande Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) föreslagit att vid bedömningen av behovet av allmänna vattentjänster ska kommunen kunna beakta alternativ till allmänt va. Enligt utredningen ger detta kommunen en större flexibilitet för enskilda lösningar. Utredningen förslår också att det ska finnas va-planer fastställda av kommunfullmäktige. Det föreslås att kommunerna, innan va-planerna antas, ska samråda med bl.a. de fastighetsinnehavare som berörs och att de synpunkter som framkommer vid samrådet ska beaktas. Övergödningen av våra inlandsvatten och av haven är fortfarande ett av de största miljöproblemen trots att det uppmärksammats . Utsläppen av fosfor från de enskilda avloppen är större än utsläppen av fosfor från de kommunala reningsverken enligt de senaste beräkningarna som publicerats av Havs- och vattenmyndigheten. Det är därför rimligt att de enskilda avlopp som inte har en tillfredsställande rening och som bidrar till övergödningen åtgärdas. Det finns dock en stor osäkerhet om hur stor självreningen i mark är och vilka faktorer som styr markretentionen av fosfor. Jag uppfattar att det därför har varit problematiskt vägleda i frågan. Rådet för evidensbaserad miljöanalys beslutade att Formas ska göra en systematisk forskningssammanställning om markretention av fosfor från enskilda avlopp för att förbättra kunskapsläget. Enligt Formas kommer kartläggningen att vara färdig . Havs- och vattenmyndigheten har ansvaret för enskilda avlopp och kan om det framkommer ny kunskap om retentionen, och om den anser att det finns ett behov, uppdatera sina vägledningar.
frs · H8121978 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1978 av (M) Åtgärder inför en tredje våg har frågat mig om en konkret handlingsplan inför en tredje våg, infattande bland annat mer av regler och en strategi för ökad användning av snabbtester, kommer på plats. har långtgående restriktioner på plats för att minska smittspridningen. Ytterligare åtgärder har vidtagits med stöd av den s.k. pandemilagen. Det handlar om bindande regler med krav på att vidta smittskyddsåtgärder som införts på bland annat gym- och sportanläggningar, köpcentrum, gallerieror m.fl. samt åtgärder för den långväga kollektiv-trafiken. skärptes restriktionerna ytterligare för serveringsställen och beslutade regeringen bl.a. om ytterligare smittskyddsåtgärder för vissa verksamheter och att kommunerna ska kunna meddela förbud om att vistas på vissa platser om det finns påtaglig risk för trängsel på platsen. Därtill har regeringen remitterat en förordning som möjliggör för regeringen att snabbt stänga ner vissa verksamheter och platser dit allmänheten har tillträde för att förhindra smittspridning. Regeringen har också förlängt uppmaningen till regioner och kommuner om att hålla icke-nödvändig verksamhet som allmänheten har tillträde till, och som inte regleras enligt begränsningsförordningen, stängd till och med . Antigentester används för att bl.a. öka testkapaciteten, som ett komplement till PCR-tester, för att snabbt ställa diagnos i sjukvården och för screening av omsorgspersonal i känsliga miljöer. Detta är ett viktigt verktyg och regeringen har därför avsatt 1,4 miljarder för snabbtester. krävs att provtagningen utförs av hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringen har en löpande dialog med och andra berörda myndigheter om det finns behov av ytterligare åtgärder. Regeringen kommer att besluta om nya åtgärder om så krävs.
frs · H8121979 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1979 av (M) Åtgärder mot prostitution och människohandel har frågat mig om jag avser att påskynda framtagandet av de lagskärpningar som behövs för att avskräcka från att utföra köp av sexuell tjänst och människohandel och därmed förebygga, markera och bromsa den negativa utvecklingen av anmälda brott av sexuella tjänster. Köp av sexuella tjänster ska inte förekomma i vårt samhälle. Prostitution medför skador både för den enskilda individen och för samhället i stort. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att bekämpa sexköp och människohandel och hjälpa de drabbade i . trädde den s.k. samtyckeslagen i kraft. Den innebär bland annat att den som köper sex av någon som är utsatt för människohandel kan dömas för våldtäkt eller oaktsam våldtäkt. skärptes straffskalan för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. sexualbrottsutredning har fått i uppdrag att lämna förslag på att ta bort böter ur straffskalan för köp av sexuell tjänst. Utredningens uppdrag ska redovisas . finns också en ny, nationell handlingsplan mot prostitution och människohandel. Handlingsplanen syftar till att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. har därtill ett nationellt uppdrag att samordna arbetet mot prostitution och människohandel i . Inom ramen för sitt arbete driver myndigheten det nationella metodstödsteamet mot prostitution och människohandel (NMT) där ingår tillsammans med bl.a. , , och regionkoordinatorerna mot prostitution och människohandel inom . arbetar aktivt med människohandels- och prostitutionsfrågorna. En organisation för de operativa insatserna mot människohandel och prostitution har skapats i hela landet. Arbetet med att stödja personer som utsätts för brott är en central del i polisens arbete. Arbetet mot prostitution och människohandel kommer fortsätta vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
frs · H8121980 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1980 av (SD) Radikalisering och våldsbejakande extremism har frågat mig hur jag och regeringen ser på lämpligheten i att individer som återvänder från terrorsekten får möjlighet att bosätta sig i ett särskilt utsatt område, där det enligt frågeställaren föreligger hög risk för att det bidrar till ytterligare radikalisering och martyrskap. Det ingår i de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna att alla medborgare har rätt att förflytta sig inom landets gränser och även att lämna landet. Enligt den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter har var och en rätt att fritt förflytta sig och välja bostadsort inom varje stats gränser. En grundläggande förutsättning för all terrorismbekämpning är att mänskliga rättigheter och rättsstatens principer respekteras. Det gäller även skyddet för den personliga integriteten. Dessa principer genomsyrar regeringens arbete mot terrorism såväl nationellt som internationellt. Terrorism får endast bekämpas med medel som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Med detta som utgångspunkt har regeringen vidtagit flera åtgärder. Det kriminaliserade området när det gäller terroristbrott har byggts ut bland annat genom det införda brottet samröre med en terroristorganisation samt utvidgningar av straffansvaret för utbildning, resa och finansiering kopplat till terroristbrottslighet. I syfte att kunna kriminalisera varje form av deltagande i en terroristorganisation har regeringen också gett grundlagskommitté i uppdrag att utreda utökade möjligheter att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism. Uppdraget ska redovisas 2021. Regeringen har gjort omfattande ekonomiska satsningar på Säkerhetspolisen och och det har medfört att det finns bättre förutsättningar i arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism på nationell, regional och lokal nivå. Lagändringar i offentlighets- och sekretesslagen möjliggör ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism. Jag har stor förståelse för att kommuner kan ha stora utmaningar när det gäller återvändare. De kommuner som har problem med våldsbejakande extremistmiljöer och behov av att utveckla förebyggande insatser kan få stöd från Center mot våldsbejakande extremism (CVE). Yrkesverksamma på lokal nivå har tillgång till rådgivning och stöd av CVE:s personal, bl.a. genom centrets stödtelefon. Centret inrättade ett särskilt myndighetsnätverk med syftet att förstärka och utveckla samverkan i arbetet med återvändare och deras familjer. Detta arbete har varit framgångsrikt. Arbetet med att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism är högt prioriterat. Jag och regeringen kommer att fortsätta det intensiva arbetet med dessa frågor.
frs · H8121981 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1981 av (C) Gemensamma energieffektiva lösningar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka flerbostadshusens incitament att hushålla med el, exempelvis via fler gemensamma lösningar. Jag delar synen på att energi- och effekteffektivisering kan underlätta elektrifieringen som behövs för klimatomställningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att möta de utmaningar som ligger framför oss. Det pågår ett arbete med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering som ska bidra till förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till att uppnå långsiktiga klimatmål till 2045 samt etappmålen till 2030 och 2040. Strategin bidrar också till måluppfyllelse av de energipolitiska målen till 2030. I bedömningar av hur mycket el som kommer att efterfrågas ska hänsyn tas inte bara till att elektrifieringen som sådan ökar efterfrågan på el utan också till att det finns en potential för energieffektivisering och ett mer resurs- och transporteffektivt samhälle. Regeringen aviserade i Klimathandlingsplanen att bilpooler bör stimuleras i syfte att främja övergången till en cirkulär ekonomi med mer resurseffektiva persontransporter. Regeringen avser därmed att se över möjligheterna att stärka förutsättningarna för etablering och användning av bilpooler. är en aktiv och pådrivande part i EU:s arbete med ekodesign och energimärkning av energirelaterade produkter. Minimikrav på hushållsnära produkters energiprestanda har hjälpt till att driva på utvecklingen av energieffektiva produkter vilket bidrar till de energipolitiska målen. Regeringen har utökat finansiering för policyarbete med ekodesign, energimärkning och marknadskontroll med 2021. beräknas finansieringen öka med samma belopp. Efter regeringens förslag har tillförts till stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus . Syftet med stödet är att öka takten på energieffektiviseringen och förbättra förutsättningarna för att genomföra nödvändiga renoveringar.
frs · H8121982 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1982 av (M) Trängselskatt och bildelningstjänster har frågat mig vad jag avser att göra för att framtidssäkra hanteringen av trängselskatterna så att den växande bildelningssektorn kan fördela kostnaden för trängselskatt i realtid på rätt brukare av fordon. Det är angeläget att bilar används på ett effektivt och hållbart sätt. Bildelning kan bidra till minskad trängsel och kan ha positiva miljöeffekter. Jag delar uppfattning om att det är viktigt att den prissignal som trängselskatten skapar når fram till brukarna av fordon. De skattskyldiga kan få del av de uppgifter som grundat skattebeslutet, såsom detaljerad passageinformation om tidpunkter och vilka betalstationer som passerats. Detta möjliggör att i avtal fördela kostnaderna på rätt användare och därmed ge en korrekt prissignal. Genom Transportstyrelsens e-tjänst och app kan skattskyldiga med e-legitimation och företag med behörighetskod dessutom få information om skattebeslut och preliminära dygnsbelopp för ett visst fordon.
frs · H8121983 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1983 av (SD) Samhällskontraktet och socialförsäkringssystemet har frågat mig hur jag avser att säkerställa att gemene medborgare upprätthåller sin tilltro till samhällskontraktet, vilket bygger på att inbetalade skatter i ena änden ger rätt till en fungerande välfärd och i andra änden till annan offentlig service. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen och samhällets stöd. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge den som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom trygghet. Brister i regelverket skadar tilltron till sjukförsäkringen. Att det finns brister i sjukförsäkringens regelverk har uppmärksammats av regeringen. Därför tillsattes utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen har lämnat förslag om en mer flexibel rehabiliteringskedja och hur prövning av arbetsförmåga kan bli mer begriplig. Utifrån utredningens förslag har regeringen lämnat en proposition till med förslag som syftar till att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. Detta innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete ska efter dag 180 kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Det innebär att den som är sjukskriven får bättre förutsättningar att hinna genomgå vård, behandling och rehabilitering för att kunna återgå i arbete. Regeringen arbetar aktivt med de övriga förslagen och avser återkomma. För att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning har regeringen infört ett tillfälligt stopp av bedömningarna mot normalt förekommande arbete efter dag 180 till dess att lagändringen träder ikraft. Stoppet gäller retroaktivt . Till följd av den kritik som utredningen framförde gällande bristande utredningar och beslutsunderlag har regeringen gett ett uppdrag till om att förbättra kvaliteten i handläggningen av sjukpenningärenden. Uppdraget avser ärenden där sjukpenning nekas på grund av att den enskilde bedöms ha arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete. Beslut om avslag måste vara begripliga för den enskilde. Detta är avgörande för sjukförsäkringens legitimitet. För tilltron till sjukförsäkringen är det också centralt att det finns en samsyn mellan läkarens, och Arbetsförmedlingens olika bedömningar. För att åstadkomma det har regeringen gett särskilda uppdrag till berörda myndigheter. Regeringen har gett och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso-och sjukvården förbättras. Regeringen har också gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla sin samverkan i syfte att förhindra att individer förlorar sin sjukpenninggrundande inkomst i anslutning till övergången mellan myndigheterna. Ingen ska falla mellan stolarna på grund av bristande samarbete mellan myndigheterna.