ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121852 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1852 av (KD) Förändring av länsstyrelsernas uppdrag har frågat mig hur jag och regeringen ser på att förändra länsstyrelsernas uppdrag så att även arbetet med att identifiera byggbar mark kan ingå. Som jag har framhållit i tidigare svar till är det primärt kommunerna som bestämmer vilken mark som får bebyggas. Länsstyrelserna har en viktig funktion för att dialogen mellan stat och kommun enligt ska fungera bl.a. kring kommunala förslag till översikts- och detaljplaner. Länsstyrelserna har även i uppgift att tillgodose kommunernas, och andra aktörers, behov av underlag om statliga intressen i den fysiska planeringen. Regeringen arbetar på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande. infördes i länsstyrelsernas instruktion en skyldighet för länsstyrelserna att verka för att behovet av bostäder tillgodoses i respektive län. Vidare har regeringen aviserat en proposition om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra snabbare detaljplaneprocesser bl.a. genom att en planintressent får möjlighet att begära att yttrar sig över vilket planeringsunderlag som kan behövas. Förslaget bör leda till en snabbare ärendehandläggning och ett mer lösningsorienterat arbetssätt från länsstyrelserna, vilket också bör ge kommunerna bättre förutsättningar för att kunna planlägga för fler bostäder. Regeringen har även uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintressen som syftar till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning. Eftersom kommunerna ansvarar för att planlägga användningen av mark och vatten bedömer regeringen att det inte skulle vara ändamålsenligt om även länsstyrelserna skulle arbeta med att identifiera byggbar mark. För att stärka samverkan mellan länsstyrelserna och kommunerna har efter förslag från regeringen beslutat om ändrade regler för översiktsplaneringen. Bland annat har det införts ett krav på att varje kommun minst en gång per mandatperiod ska ta fram en planeringsstrategi för att säkerställa att översiktsplanen är aktuell. Inför kommunens beslut ska för kommunen redovisa sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Jag gör således bedömningen att det inte är lämpligt att ge länsstyrelserna i uppdrag att identifiera byggbar mark.
frs · H8121853 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1853 av (KD) Utredning om förmånligt bosparande har frågat mig om regeringen avser utreda frågan om bosparande. hänvisar till direktiven till den pågående utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden (dir. 2020:125). Av dessa framgår att utredningens uppdrag är att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Det är upp till utredningen att avgöra vilka åtgärder som är lämpligast. I uppdraget ingår att bland annat föreslå hur ett statligt startlån som riktar sig till förstagångsköpare bör utformas. Men utredningen ska även utreda och föreslå andra lämpliga åtgärder. Bosparande är naturligtvis en möjlig sådan åtgärd. Jag vill dock inte förekomma utredningen utan ser fram emot att få ta del av dess bedömningar och förslag. Min bedömning är alltså att direktiven till den sittande utredningen inbegriper det frågeställaren efterlyser och mot denna bakgrund ser jag ingen anledning att vidta någon ytterligare åtgärd.
frs · H8121854 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1854 av (KD) Åtgärder för hyrköp har frågat statsrådet om hon och regeringen avser att återkomma med förslag som möjliggör hyrköp. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har vidtagit många åtgärder för att öka bostadsbyggandet och för att säkerställa tillgången till olika typer av boenden. Bland annat har regeringen infört investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre. Investeringsstödet har lett till att det byggts nästan 38 700 bostäder med lägre hyra. Sedan regeringen tillträdde 2014 har bostadsbyggandet ökat kraftigt. färdigställdes det fler bostäder än 2014. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare att komma in på den ägda bostadsmarknaden. Med anledning av tillkännagivande om ägarlägenheter och hyrköp höll ett uppföljande samrådsmöte om frågorna med några av aktörerna på marknaden. Det finns ingen vedertagen definition av vad hyrköp av en bostad innebär. Vid samrådsmötet uttrycktes inte något tydligt intresse för en modell där en del av hyran är en delbetalning av ett framtida köp av lägenheten. Tvärtom framfördes farhågor kring hur tryggheten för den hyresgäst som betalar i förskott ska kunna tillgodoses med en sådan modell. De synpunkter som framfördes av berörda aktörer vid samrådsmötet analyseras inom .
frs · H8121855 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1855 av (KD) Tidningsutdelning på landsbygden har frågat infrastrukturministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att tidningsutdelningen på landsbygden inte ska drabbas av den försämrade postutdelningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att konstatera att tidningsbranschen befinner sig i en digital omställning där allt fler tar del av nyheter via olika digitala plattformar och allt färre via en tryckt tidning. Under omställningen behöver tidningsföretagen finnas på flera olika plattformar för att nå sina användare. Intäkterna från den tryckta nyhetstidningen är fortsatt viktiga för finansieringen av journalistik i hela landet. är också alltjämt viktiga källor för nyhetsförmedling för många läsare, inte minst äldre. Postnord har bland annat mot bakgrund av fallande brevvolymer aviserat planer på övergång till varannandagsutdelning av post. () har som tillsynsmyndighet till uppgift att ha tillsyn över efterlevnaden av de bestämmelser och villkor som gäller på postområdet. PTS har konstaterat att postverksamheten under försöksverksamheten levt upp till kraven men också att detta inte är en garanti för att modellen fungerar i större skala. Efter att Postnord infört varannandagsutdelning i har PTS inlett en ny tillsyn. En väl fungerande distribution av nyhetstidningar i hela landet är viktig ur ett demokratiskt perspektiv. Varannandagsutdelning begränsar möjligheten att nå ut med tryckta nyhetstidningar i hela landet, särskilt i glesbygd. Det bör påtalas att Postnord inte får någon ersättning från staten för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten utan tjänsten är självfinansierad. Regeringen har tillsatt (dir. 2020:101) som ska lämna förslag till möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten när den kan vara fullt ut självfinansierad. Utredningen ska lämna förslag 2023. Regeringen har i tillägg gett Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) i uppdrag att utreda förutsättningarna för att genom upphandling eller på annat sätt säkerställa fortsatt daglig tidningsdistribution. Uppdraget togs fram så snart det stod klart att Postnord bedömt att pilotverksamheten med varannandagsutdelning fallit väl ut och att avsikten är att gå vidare med införandet av varannandagsutdelning i hela landet. MPRT ska lämna förslag på hur en lösning där fortsatt utdelning av posttidningar säkerställs kan genomföras.
frs · H8121857 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1857 av (SD) Åtgärder mot havreflygsot har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att minska odlingsproblemen med havreflygsot. Havreflygsot sprids enbart med infekterat utsäde så därför är det av stor vikt att friskt utsäde används i odlingen. Utsädeslagstiftningen ställer krav på att certifierat utsäde praktiskt taget ska vara fritt från alla skadegörare som minskar utsädets användbarhet och kvalitet. Då problemen med havreflygsot har ökat sprider () information om hur man kan begränsa förekomsten. Användningen av utsäde för eget bruk innebär en risk att utsäde med hög förekomst av smitta används. Därför har gjort extra insatser för att informera odlare och rådgivare om detta. Informationen har lyft fram behovet av att analysera utsädet för förekomst av havreflygsot och att vid behov vidta åtgärder för att minska smittan. Det förväntas leda till att färre använder utsäde med stor andel smitta vilket i förlängningen kan bidra till att vända trenden med ökande förekomst av smitta. Jag har förtroende för att vidtar de åtgärder som är befogade.
frs · H8121859 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1859 av (SD) utbyggnad av kolkraft har frågat statsrådet hur hon ställer sig till införandet av koldioxidtullar riktat mot importerade varor. Vidare har han frågat om regeringen på annat sätt verkar för att värna produkter som producerats med hjälp av fossilfria källor, exempelvis kärnkraft. Frågan har överlämnats till mig. ska vara ledande i det globala arbetet med att nå mål om att hålla den globala uppvärmningen , och helst . presenterade kommissionen ett meddelande om den europeiska gröna given, en färdplan som bland annat syftar till göra EU klimatneutralt till 2050. Höga klimatambitioner innebär en risk för koldioxidläckage om omvärlden inte har lika omfattande styrning för att minska utsläppen. Därför har kommissionen som en del av den gröna given tagit initiativ till en gränsjusteringsmekanism. Genom en sådan mekanism ska importerade varor bära samma kostnad för växthusgasutsläpp som europeiskt producerade varor. är försiktigt positivt till att Europeiska kommissionen tar fram ett förslag på en gränsjusteringsmekanism för koldioxid som ett alternativ till nuvarande åtgärder för att motverka koldioxidläckage. En förutsättning är att mekanismen som föreslås är förenlig med och praktiskt fungerar som ett effektivt klimatverktyg för att motverka koldioxidläckage. Det är också viktigt att kommissionen gör en genomgripande konsekvensanalys av förslaget. En väl utformad mekanism bör också ge aktörer utanför EU incitament att införa motsvarande klimatstyrning som EU och minska sina utsläpp. En verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Fossil elproduktion inom EU omfattas av EU ETS och driver på för att EU ETS ska skärpas ytterligare.
frs · H8121860 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1860 av (M) Lokala förutsättningar för yrkesfiskare har frågat mig om jag avser att verka för att lämna förslag som beaktar de lokala förutsättningarna för att inte försvåra för yrkesfisket samt värna en levande kust. Det småskaliga och kustnära fiskets konkurrenskraft är en viktig fråga för mig och regeringen. står både yrkesfisket och fritidsfisket inför stora utmaningar. Regeringens övergripande målsättning är ett hållbart fiske, ökad resurseffektivitet och mer hållbara fiskemetoder och redskap. Jag och regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder som syftar till att förbättra havsmiljön samt främja och utveckla det svenska fisket på både kort och lång sikt. En förbättrad havsmiljö och livskraftiga fiskbestånd skapar långsiktiga och nödvändiga förutsättningar för fiskets utveckling. Regeringen har exempelvis förstärkt finansiering av vissa åtgärder i havs- och fiskeriprogrammet inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin som beslutades , i syfte att möjliggöra investeringar och företagsutveckling för yrkesfisket. Möjligheter till främjandeåtgärder för fiskerinäringen finns främst inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. De övergripande målen i programmet är att främja sysselsättningen och öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag inom fiskerisektorn, skydda miljön samt främja en hållbar användning av de resurserna. En ny programperiod börjar snart och arbetet med att utforma det kommande havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2027 pågår inom . Programmet kommer att vara ett av de viktigare finansiella verktygen för att hantera fiskerinäringens framtida utveckling. Regeringen har fortsatt satsningen på att utveckla skonsamma, selektiva och rovdjurssäkra redskap som syftar till att möjliggöra ett långsiktigt hållbart fiske. har havsmiljöarbetet stärkts med mer än –2022 för att främst minska övergödningen och stärka rovfiskbestånden, vilket också syftar till att skapa långsiktiga nödvändiga förutsättningar för fiskerinäringen. Inom ramen för den satsningen har regeringen möjliggjort för yrkesfiskares delaktighet i forskning och miljöprojekt. Havs- och vattenmyndigheten avsatte i detta syfte. Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att redovisa resultatet av det arbete som genomförts för att se till att de regelverk och rutiner som myndigheten förfogar över är kostnadseffektiva och förenklar för medborgare och företag. Myndigheten ska särskilt redogöra för det förenklingsarbete som genomförts för att uppnå en positiv förändring i företagens vardag, för alla företagare men med fokus på småskaligt fiske, kustnära fiske och vattenbruk. Regeringen har sammantaget vidtagit flera åtgärder som syftar till att småskaliga fiskare ska få bättre förutsättningar att på lång och kort sikt kunna fortsätta bedriva och utveckla sin verksamhet i syfte att bidra med positiva effekter för kustsamhällena.
frs · H8121861 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1861 av (M) Luftfartsverkets coronastöd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att inte ska höja sina avgifter för flyget då de inte gjort de kostnadsbesparingar som de i tillskott var avsedda för. Jag vill börja med att säga att inte fick i tillskott för att göra kostnadsbesparingar, utan för att kompensera för det intäktsbortfall som framstod . Det är därmed inte så att kan använda tillskottet till att förändra/justera den av EU reglerade avgiftsstrukturen för flyget.
frs · H8121862 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1862 av (M) Barn med långtidscovid har frågat mig om jag avser inhämta statistik från hela för att kartlägga utbredningen av långtidscovid hos barn. Det finns inga kvalitetssäkrade data i regionerna över barn med postcovid, även kallad långtidscovid. En av anledningarna till detta är att det saknas kunskap om såväl diagnostisering som om hur inrapportering av data ska göras för denna patientgrupp. För att skapa bättre förutsättningar för vården att hantera personer, däribland barn, med postcovid så fick i uppdrag att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter med postcovid. I uppdraget ingår bland annat att ska ta fram statistik och lägesbilder för uppföljning av gruppen. Det är för tidigt att säga vilken data som kommer gå att samla in och vilken kvalité den kommer att ha. Regionerna är ansvariga för insamling av data, kan sedan samla in datan från regionerna. Eftersom det saknas kunskap dels om sjukdomen, dels om hur denna data ska rapporteras in är uppdraget till ett viktigt steg för att regionerna ska kunna rapportera in denna data på ett enhetligt och korrekt sätt.
frs · H8121863 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1863 av (M) upphandlingar har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att underlätta innovations- och funktionsupphandlingar hos . För att skattemedel ska används på bästa sätt är det viktigt att säkerställa hög kvalitet i de offentliga inköpen som genomförs av de upphandlande myndigheterna. Regeringen har därför bl.a. upprättat en nationell upphandlingsstrategi. Där framgår det att de upphandlande myndigheterna behöver ta ett större ansvar för att upphandla mer strategiskt och ansvara för att öka effektivitet och kvalitet i offentlig sektor Regeringen har uppdragit åt att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investerings- och reinvesteringsprojekt. Uppdraget, som ska redovisas , innefattar att upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska kostnadsöverskridanden. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är regeringens ambition att få ut mer av de resurser som läggs på transportinfrastrukturen. arbetar bl.a. med utvecklingsfrämjande upphandlingar men även med att initiera och genomföra innovationsupphandlingar av mer strategisk karaktär. Syftet är att bidra till de större innovationskliven och att driva fram helt nya lösningar som kan bidra till ökad produktivitet. Innovativa lösningar kräver också forskning. I den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 är avsatta till forskning och innovation vilket omfattar samtliga trafikslag. Flera forskningsprojekt med bäring på arbetet för ökad innovation och produktivitet i anläggningsbranschen har genomförts. Det är viktigt att detta arbete fortsätter och att och entreprenadbranschen gemensamt verkar för ökad produktivitet och innovationsgrad samt en attraktiv anläggningsbransch. Jag kommer fortsatt att följa frågan.
frs · H8121864 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1864 av (M) Forskning om barn med långtidscovid har frågat mig om jag avser att inkludera barn i forskning om långtidscovid. Behovet av kunskap om långtidscovid, eller postcovid som tillståndet också benämns, är stort, både vad gäller barn och vuxna. Den granskning som social utvärdering, SBU, har gjort visade att det vid tiden för granskningen helt saknades vetenskapliga publikationer om hur långvariga symptom av covid-19 ska behandlas. Regeringen har tagit en rad initiativ för att den covid-19-relaterade kunskapen ska öka och bedöms ha goda förutsättningar att bedriva den här typen av studier. I propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84) föreslår regeringen att avsätts till forskning om långvariga symptom av covid-19. Detta är en tydligt riktad satsning på forskning om postcovid. Tillika föreslår i regeringen i forsknings- och innovationspropositionen Forskning, frihet framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) en bred och långsiktig satsning med ett nytt nationellt forskningsprogram om virus och pandemier. Regeringens förslag att nu avsätta till forskning om långvariga symptom av covid-19 kan bidra till att öka kunskapen om vad dessa symptom beror på och hur de på bästa sätt kan behandlas. har fått ett förberedande uppdrag för att kunna fördela dessa medel . Satsningen är bred och begränsas inte till specifika patientgrupper, därför kan både studier som rör barn och studier som rör vuxna eller andra specifika grupper komma i fråga. Regeringen säkrar med satsningen ansenliga resurser för forskning inom området. Det är dock viktigt att resurserna sedan fördelas utifrån vilka forskningsbehov som identifieras. Det är också av stor vikt att forskningsresultat som kan bidra till att vården av patienterna kan förbättras kontinuerligt överförs till hälso- och sjukvården. Bästa tillgängliga kunskap ska användas i varje patientmöte. För att skapa bättre förutsättningar för detta har regeringen uppdragit åt att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter med långvariga symptom efter genomgången covid-19 infektion, s.k. postcovid.
frs · H8121865 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1835 av (L) och 2020/21:1865 av (SD) om Nord Stream 2 har frågat mig om jag är beredd att i EU driva frågan om att avbryta Nord Stream 2. har frågat mig om jag kommer ta initiativ till att diskutera Nord Stream 2 när EU:s utrikesministrar sammanträder och om vilka åtgärder jag avser att vidta inom EU-kretsen. Jag har tidigare, som (SD) nämner, i svar på fråga 2020/21:1707 av redogjort för regeringens inställning till Nord Stream 2. Regeringen har inte ändrat uppfattning sedan jag besvarade frågan . Vid rådets möte fanns inte frågan om Nord Stream 2 med på dagordningen. Likväl tog jag upp Nord Stream 2 vid utrikesministermötet, i enlighet med samrådet med . Jag kan konstatera att endast jag och ytterligare en utrikesministerkollega tog upp frågan om Nord Stream 2, som andra utrikesministerkollegor framförde att sanktioner mot Nord Stream 2 skulle få konsekvenser för omkring 150 europeiska bolag.
frs · H8121866 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1866 av (KD) Åtgärder för förbättrad infrastruktur har frågat mig hur jag kommer att ombesörja att infrastrukturen i sydöstra i allmänhet och län i synnerhet uppgraderas och i den kommande nationella transportplanen får likvärdiga förutsättningar för tillväxt, genom en rättvis tilldelning av medel för infrastruktursatsningar. Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för människors möjligheter att ta sig till jobb och skola och inte minst för effektiva transporter av industrins varor. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur beslutades och omfattar en satsning , vilket är mer jämfört med den infrastrukturplanering som var gällande när hade en moderatledd regering. Det innebär också den största järnvägssatsningen i modern tid och en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Det är riktigt som säger att regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transport-infrastrukturen och avser att lägga en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. Det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bland annat gällande järnväg och förbättrade möjligheter till pendling. Jag sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Investeringar i och underhåll av transportsystemet kommer vara fortsatt fokus för regeringen.
frs · H8121867 · 2021-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1867 av i (SD) Fusk och självgranskningar hos studieförbund har frågat mig om jag avser att agera för att extern och oberoende granskning ska ske av nyttjandet av det statsbidrag till folkbildningen som går till studieförbunden. Inledningsvis vill jag understryka att det är av största vikt att statsbidragsfinansierad verksamhet följs upp regelbundet och att det finns kontrollmekanismer på plats när statsbidrag har använts på ett felaktigt sätt. Regeringen ställer därför krav på uppföljning och redovisning av statsbidraget. Regeringen har förstärkt uppföljningen av statsbidraget till stävja fusk och felrapporteringar samt säkerställa att bidraget går till verksamhet som uppfyller statens syften med statsbidraget. ska lämna en särskild rapport till regeringen där rådet bl.a. ska redovisa de åtgärder som har vidtagits och som planeras för att säkerställa detta. har enligt lag fått uppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag till bl.a. studieförbund. Det är vidare rådet som följer upp och granskar verksamhet kopplad till statsbidraget. Rådet har möjlighet att återkräva utbetalt statsbidrag om det beviljats på felaktiga grunder eller om medlen inte har använts för det ändamål de har beviljats för. Olika delar av statsbidraget till folkbildningen har även granskats av och Statskontoret. tillsammans med studieförbunden bedriver nu ett omfattande arbete för att komma till rätta med de felaktigheter som upptäckts inom studieförbundens verksamhet. Rådet förstärker sin organisation för att intensifiera arbetet med uppföljning, granskning och kontroll av hur statsbidraget till folkbildningen används. Verksamhet som inte bedöms leva upp till krav har strukits och studieförbunden kommer att få betala tillbaka statsbidrag. I sin skuggbudget föreslår att statsbidraget till folkbildningen bör minska. Regeringen delar inte denna bedömning. Regeringen värnar folkbildningen och värdesätter den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför och över hela vårt land. Mot denna bakgrund vill jag understryka att det är av yttersta vikt att statsbidraget till folkbildningen används korrekt och går till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och stärker vår gemensamma demokrati. som lämnas utgör ett viktigt underlag för regeringen för att kunna bedöma om ytterligare insatser behövs.