ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122340 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2340 av (M) Analys av antalet sjukskrivningar har frågat mig vilka konsekvensanalyser som jag har gjort gällande antalet sjukskrivningar om karensavdraget tas bort. Med anledning av en framställning från fackförbunden och har en promemoria Vissa undantag från bestämmelserna om karensavdrag remitterats. I promemorian görs bedömningen att det inte är aktuellt att avskaffa karensavdraget helt. Däremot lämnas förslag till en möjlighet för arbetsmarknadens parter att i vissa fall genom kollektivavtal göra undantag från bestämmelserna om karensavdrag. Detta föreslås gälla . Arbetsdomstolen är den instans som avgör i tvister som rör sjuklönelagen. I sitt remissvar framför Arbetsdomstolen att sjuklönelagen ger arbetstagare rätt till sjuklön, men hindrar inte kollektivavtal eller personliga avtal som ger arbetstagaren rätt till bättre förmåner vid sjukdom. Det är således inte Regeringen, utan Arbetsdomstolen som gör bedömningen att det är möjligt för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal komma överens om att något karensavdrag inte ska göras på sjuklönen. Det är arbetsmarknadens parter som har bäst kännedom om förhållandena på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lön och övriga villkors närmare utformning. Regeringen konstaterar att Arbetsdomstolen gör bedömningen att det redan är möjligt för parterna att förhandla om karensavdrag inom ramen för den nuvarande lagstiftningen. Regeringen följer kontinuerligt upp de frågor som är viktiga för samhället och de enskilda medborgarna, däribland tillämpningen av sjuklönelagen.
frs · H8122342 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2342 av (M) Bedömningen av symtombaserade diagnoser har frågat mig hur de tänkta riktlinjerna för bedömning av symtombaserade diagnoser ska se ut. Rehabiliteringskedjan behöver bli mer flexibel. Det är därför glädjande att sådana permanenta ändringar trädde ikraft . Bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan ska nu skjutas upp, om övervägande skäl talar för att den försäkrade senast dag 365 kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren i samma omfattning som . Lagändringen bedöms göra särskilt stor skillnad för dem med symtombaserade diagnoser och en mindre exakt prognos för återgång i arbete. Lagändringen tar i högre utsträckning hänsyn till att kunskaperna inom forskning och hälso- och sjukvård om bl.a. förlopp och prognos är begränsade för vissa sjukdomar och att det då kan vara svårt för läkare att med säkerhet göra bedömningar av tidpunkten för återgång i arbete. Under covid-19 pandemin har det blivit tydligt att det kan finnas en risk att individer som har diagnoser som det finns begränsad forskningsbaserad kunskap om inte får sjukpenning trots att deras arbetsförmåga sannolikt är nedsatt på grund av sjukdom. Det kan exempelvis handla om individer som har diagnosen postcovid eller individer med sjukdomen ME/CFS. En bristfällig bedömning av läkaren eller kan medföra långtgående konsekvenser för den enskilda. Hälso- och sjukvården ställs inför svåra avgöranden vad gäller dessa patientgrupper. Hälso- och sjukvården kan, med anledning av att kunskapen om diagnosen är bristfällig, ha svårt att tillhandahålla sådana uppgifter som får i sjukfall i vilka diagnoserna är välkända. För de diagnoser där forskningsbaserad kunskap är bristfällig kan hälso-och sjukvården och inte heller få stöd av försäkringsmedicinska beslutsstöd i samma utsträckning som när det gäller diagnoser för vilka det finns etablerad kunskap om vård, behandling och rehabilitering. Mot denna bakgrund har regeringen gett och i uppdrag att, inom ramen för det pågående uppdraget om att vidareutveckla sjukpenninghandläggningen, säkerställa att de åtgärder som har vidtagits får avsett genomslag i handläggningen av ärenden där den försäkrade har någon av diagnoserna ME/CFS eller postcovid eller någon annan komplex kriterie- eller symtombaserad diagnos där det inte alltid går att påvisa avvikande fynd vid undersökning eller där den forskningsbaserade kunskapen i övrigt är begränsad. Det kan exempelvis handla om att så kallade objektiva undersökningsfynd inte är ett krav för att sjukpenning ska kunna beviljas. Syftet med uppdraget är att öka tryggheten för personer med dessa typer av diagnoser
frs · H8122343 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2343 av (SD) Fängslandet av kurdiska ledare i har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar agera mot brist på yttrandefrihet samt fängslandet av flera kurdiska ledare. Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i avseende bristande respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, vilket framgår av regeringens rapport mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Det gäller inte minst situationen för oppositionspolitiker, särskilt från det pro-kurdiska partiet . Det är inte acceptabelt att oppositionspolitiker frihetsberövas, avsätts och ersätts på godtyckliga grunder. har offentligt och i EU-sammanhang särskilt lyft de åtgärder som vidtagits i syfte att försöka upplösa HDP och avsätta enskilda parlamentsledamöter. Likalydande budskap har framförts direkt till turkiska företrädare. Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefrihet och situationen för folkvalda representanter i svaret på fråga 2020/21:656 och fråga 2019/20:1607 av , och fråga 2020/21:1766 av .
frs · H8122344 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2344 av (SD) Övergången till standardtid har frågat mig vad regeringen avser att göra för att säkerställa att ett eventuellt slopande av tidsomställningen inte innebär att och våra närmaste grannar väljer olika tidszoner som sin standardtid, med de negativa konsekvenser detta skulle få för handeln och arbetspendlingen över gränserna. Kommissionen lämnade ett förslag 2018 om att avskaffa de säsongsbaserade tidsomställningarna. EU:s lagstiftande institutioner har dock inte fattat beslut i denna fråga och inga ytterligare initiativ har tagits . Rådets ordförandeskap har inte prioriterat frågan under pandemin men står redo ifall så skulle ske. För regeringen är det viktigt att det finns en bred förankring och uppslutning i innan tar ställning till att avskaffa tidsomställningar och vilken normaltid som i så fall ska gälla framöver.
frs · H8122345 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2345 av (SD) har frågat justitie- och migrationsministern om han och regeringen avser att agera så att beviskraven ändras i syfte att förhindra att flickor förs utomlands, så som i fallet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. infördes bestämmelser om utreseförbud i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Bestämmelserna ska förhindra att barn förs utomlands i syfte att ingå barnäktenskap eller att könsstympas. Frågan om vilken risknivå som ska krävas vid beslut om utreseförbud övervägdes noga när bestämmelserna infördes. Ett utreseförbud innebär en inskränkning i barnets grundläggande fri- och rättigheter. Beviskravet får således inte vara för lågt. Beviskravet får inte heller vara så högt att syftet med utreseförbudet motverkas. Regeringen gjorde bedömningen att risknivån påtaglig risk var en lämplig risknivå. Det är också samma krav som gäller för vård enligt både 2 och 3 §§ LVU. Socialnämnderna och domstolarna är således vana vid att göra bedömningar kopplade till denna nivå, vilket kommer underlätta tillämpningen av utreseförbudet. Bestämmelserna om utreseförbud har redan tillämpats i flera fall. Regeringen följer utvecklingen i praxis. Därutöver kan jag tillägga att en utredare har fått i uppdrag att utreda frågan om en utvidgning av utreseförbudet. I uppdraget, som beslutades , ingår bland annat att analysera och ta ställning till om det, i syfte att motverka att barn far illa, finns behov av att utvidga tillämpningsområdet för utreseförbud för barn. Uppdraget ska vara slutfört .
frs · H8122346 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2346 av (KD) Temaparker och begränsningsförordningen har frågat mig vilka kompletteringar jag avser att tillföra i förordningen för att möjliggöra planering av smittsäker verksamhet i till ytan stora temaparker med sittplatser utomhus och låta varje verksamhet bedömas utifrån sina förutsättningar. remitterade regeringen ett förslag om en mer träffsäker reglering om allmänna sammankomster och offentliga tillställningar samt om nya regler för verksamheter som inte tidigare varit reglerade i begränsningsförordningen, bl.a. temaparker och djurparker. Syftet med regleringen är att ta hänsyn till verksamhetens förutsättningar att bedriva smittskyddssäker verksamhet i större utsträckning bl.a. genom att möjliggöra föreskrifter på en mer detaljerad nivå. trädde nya regler i kraft om krav på smittskyddsåtgärder för verksamheter som bl.a. djurparker och temaparker samt för museer och konsthallar. Genom denna förordningsändring ställs det krav på att dessa verksamheter vidtar smittskyddsåtgärder, exempelvis begränsar antalet besökare. Den föreslagna regleringen för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar innebär bland annat olika deltagartak om evenemanget sker inomhus, utomhus eller inomhus med anvisade sittplatser. Ytterligare begränsningar kan dock bli aktuella för verksamheterna i fråga, då föreslås få möjlighet att besluta om anslutande föreskrifter. Regelverket ska ta hänsyn till den risk för smittspridning för evenemanget och för den plats eller lokal där evenemanget tar plats. De inkomna remissvaren bereds nu inom . Regeringen kommer gå vidare med förslagen när smittläget tillåter.
frs · H8122347 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2347 av (M) En återstart av möjligheten till träning för unga vuxna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för föreningar att åter kunna dra igång med träning i grupp för unga vuxna. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för ungas föreningsidrottande som frågeställaren uppvisar. Som jag tidigare svarat på skriftliga frågor från har det, utöver arbetet med krisstöden till idrotten, under hela pandemin varit en tydlig prioritering för mig och regeringen att idrott, särskilt för barn och unga, så långt möjligt ska kunna bedrivas utifrån rådande smittläge. Under hela pandemin har kommunicerat att fysisk aktivitet är bra för folkhälsan och att idrott, träning och andra fritidsaktiviteter bör fortsätta om man vidtar åtgärder för att minimera risken för smittspridning. Myndigheten beslutade på ett tidigt stadium föreskrifter och allmänna råd utifrån denna utgångspunkt. Den uppmaning regeringen riktade mot kommuner och regioner om att stänga all verksamhet som allmänheten har tillträde till och som inte är nödvändig gällde bland annat idrottsanläggningar. Denna uppmaning omfattar inte längre idrottsanläggningar då dessa regleras enligt begränsningsförordningen. Kommuner och regioner bestämmer dock själva om sin egen verksamhet. meddelade regeringen att idrottsaktiviteter för barn födda eller senare, såväl inomhus som utomhus, ska kunna hålla öppet. Regeringen var då tydlig i att kommuner och regioner möjligt bör återuppta verksamheterna för barn och unga födda och . meddelade regeringen att det fortsatt är viktigt att idrottsaktiviteter för barn och unga, såväl utomhus som inomhus, hålls öppna samt att detta nu även gäller aktiviteter för gymnasieungdomar. Från säger allmänna råd att barn och unga födda eller senare även kan träna inomhus och i större grupper. En förutsättning för att verksamheterna ska kunna hålla öppet är givetvis att föreskrifter och allmänna råd för att minska risken för smittspridning kan följas. Idrottsföreningar har alltså möjlighet att bedriva träning i grupp för barn, unga och gymnasieungdomar och det är något som jag starkt välkomnat.
frs · H8122348 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2348 av (M) Försäljningen av Metria har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att nu vidta utifrån beslut att sälja Metria. beslutade att bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i . Det är först när regeringen bedömer att det finns förutsättningar för en framgångsrik avyttring av statens aktier i som en försäljningsprocess kommer att inledas.
frs · H8122350 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2350 Arbetsmiljöansvar vid hemarbete av (L) har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att säkerställa att arbetsgivare och arbetstagare har tillgång till information om arbetsmiljöansvar vid hemarbete. För att undvika trängsel i kollektivtrafiken och på arbetsplatsen, som kan bidra till ökad smittspridning, har myndigheterna under hela pandemin rekommenderat arbetsgivare att möjliggöra arbete hemifrån när det är möjligt. De allra flesta arbetsgivare har följt myndigheternas rekommendationer och allt fler arbetstagare har arbetat på distans . Enligt de undersökningar som olika fackförbund gjort har omställningen till distansarbete fungerat väl för de allra flesta. har fler frågor om bland annat vilket ansvar arbetsgivaren har vid distansarbete och arbete hemifrån aktualiserats. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen ansvarig för arbetstagarnas arbetsmiljö. Det ansvaret gäller även när arbetstagare arbetar på distans. När distansarbete blir allt vanligare och förutsättningarna för att uppnå god arbetsmiljö förändras är det angeläget att säkerställa att både arbetstagare och arbetsgivare har lätt tillgång till information om det ansvar som föreligger. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med ta fram en vägledning till föreskrifter, och hur de förhåller sig till föreskrifter och allmänna råd för att förhindra smitta av covid-19 med mera. Vägledningen ska vara ett stöd till arbetsgivare i det systematiska arbetsmiljöarbetet och arbetet med att minska smittspridningen av covid-19 på arbetsplatser. Den innehåller inkluderar information om arbetsmiljön vid arbete hemifrån och exempel på hur en god arbetsmiljö kan säkerställas i hemmet. Distansarbete är förenat med både för- och nackdelar. Det kan skapa större flexibilitet och tillfredsställelse för många, men med fler som arbetar hemifrån uppstår ett behov av att analysera hur det påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö. Regeringen har gett till uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap att kartlägga och analysera förutsättningar som finns för arbete hemifrån under pandemin och hur arbete hemifrån påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö. Jag vill understryka vikten av att det ska råda förutsägbara och trygga förhållanden även i ett arbetsliv i förändring. Ansvarsfördelningen mellan olika aktörer ska vara tydlig. Det är viktigt att arbetsgivarna tar ansvar för att genomföra riskbedömningar och säkerställer att samverkan med skyddsombuden fungerar. Alla som arbetar i ska ha en god och säker arbetsmiljö. Regeringen anser att frågor kopplade till det digitala och flexibla arbetslivet är fortsatt aktuella för det kommande arbetsmiljöarbetet och uppmärksammar därför detta i arbetsmiljöstrategin (En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025) som beslutades , som ligger till grund för den långsiktiga politiska inriktningen på arbetsmiljöområdet.
frs · H8122351 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2351 av (L) Stärkta rättigheter för barn vid nationella adoptioner har frågat mig om regeringen avser att se över lagstiftningen samt systemet för nationella adoptioner för att ta till vara barnets bästa. FN:s konvention om barnets rättigheter () är svensk lag. Av följer att konventionsstater som erkänner och tillåter adoption ska säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa. Att barnets bästa ska ges störst vikt vid alla frågor som rör adoption av ett barn följer även av . En modernisering av adoptionsreglerna i genomfördes för att stärka barnrättsperspektivet och skapa bättre förutsättningar för ett effektivt förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Nationella adoptioner är inte vanligt förekommande. De flesta nationella adoptioner handlar om närståendeadoption. Men nationell adoption kan också avse t.ex. att familjehemsföräldrar adopterar ett barn som varit placerat hos dem, eller ett spädbarn som lämnats för adoption av sina föräldrar. Vid adoption av spädbarn placeras barnet ofta hos den tilltänkta adoptiv-familjen innan adoptionen kan genomföras. Ett barn får inte utan socialnämnds medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet måste vara utredda innan nämnden lämnar medgivande eller fattar beslut om vård. Vid valet av placering ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Det innebär att har samma ansvar för barn som är placerade hos tilltänkta adoptivföräldrar som för barn som är placerade i familjehem. I fråga om placerade barn finns det behov av ökad kunskap om nationella adoptioner. har därför fått i uppdrag att genomföra kunskaps-höjande insatser om bl.a. nationella adoptioner i syfte att stärka tryggheten och stabiliteten för familjehemsplacerade barn. ska stödja kommunerna i utvecklingen av rekryteringen av familjehem efter barns olika behov och förutsättningar, bl.a. kan frågan om adoption behöva uppmärksammas redan i rekryteringsprocessen av familjehem.
frs · H8122353 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2353 av (SD) Åtgärder mot återfallsförbrytare har frågat mig om jag avser att vidta några lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med de problem han beskriver i frågan. Brott ska aldrig löna sig. Regeringen genomförde förra mandatperioden en reform som innebär att fler gärningar ska behandlas som återfall och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Vi har också skärpt straffen för ett stort antal brott. När straffen skärps för de enskilda brotten leder det också till att den samlade brottsligheten bestraffas strängare. Att bekämpa sexuella övergrepp mot barn är en angelägen och högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har reformerat den svenska sexualbrottslagstiftningen. har den strängaste reglering vi någonsin haft, också när det gäller sexualbrott mot barn. Utvecklingen av teknik och användningen av internet gör att sexualbrott på distans kan ta sig nya former men också ske var som helst i världen. sexualbrottsutredning har bland annat mot den bakgrunden i uppdrag att se över vilka principer som bör gälla för straffansvaret för sexualbrott på distans och utnyttjande av barn för sexuell posering. Tillgången till digitalt lagrad information är mycket viktig för att vi ska kunna bekämpa brott av det här slaget på ett effektivt sätt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att ge polis och åklagare nya och bättre verktyg. Ett sådant verktyg är hemlig dataavläsning, som ger polisen möjligheter att komma åt exempelvis information i molnkonton. Regeringen har också sett till att nya regler om datalagring kunde återinföras . De innebär förbättrade möjligheter för polisen att utreda bl.a. internetrelaterade sexualbrott mot barn. Det är också viktigt med verkningsfulla påföljder, som kan leda till förändring. Det är bland annat dags att ställa högre krav på den som sitter i fängelse att sköta sig och visa motivation till att förändra ett skadligt beteende. träder lagstiftning i kraft som stramar upp regelverket kring villkorlig frigivning. De nya reglerna innebär att den som inte deltar i vård eller behandling i fängelset ska kunna få sin villkorliga frigivning uppskjuten. Detta är särskilt viktigt för den som dömts för till exempel sexualbrott. trädde dessutom nya regler i kraft som syftar till att minska återfall i brott efter villkorlig frigivning från ett fängelsestraff. Lagändringarna innebär bland annat att längre övervakningstider införts och att Kriminalvården får möjlighet att övervaka den villkorligt frigivne med fotboja. Genom elektronisk övervakning med fotboja av en villkorligt frigiven effektiviseras kontrollen av den frigivne. Bevakning med fotboja kan till exempel säkerställa att personen inte befinner sig i miljöer och på platser där risken för återfall är stor eller i närheten av där ett brottsoffer bor.
frs · H8122354 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2354 av (KD) Antalet besökare vid religiösa sammankomster har frågat mig varför kyrkor bedöms vara farligare än muséer, och vidtar jag några åtgärder. Låt mig börja med att säga att regeringen har största respekt för de värden som blir lidande när möjligheterna till religiösa sammankomster inskränks. Religionsfriheten står sig stark i och är en viktig del av vår demokrati. Med detta sagt är sammankomster som samlar flera personer är ofta riskfyllda sett ur smittskyddssynpunkt, eftersom de kan innebära att för varandra okända personer samlas och tillbringar tillsammans i varandras fysiska närhet. För många sammankomster och tillställningar är också själva syftet att människor ska komma samman och delta tillsammans i ett arrangemang på en viss plats. Det innebär risk för trängsel och smittspridning. Vid religiösa sammankomster samlas många människor normalt i inomhusmiljö . En religiös sammankomst är därför inte direkt jämförbar med en butik, ett museum eller en konsthall där besökare kommer och går under ofta långa öppettider. Med ett fast deltagartak begränsas det totala antalet personer som möts i ett läge med oroande smittspridning. Att samlas fler innebär en större risk än om man är färre som samlas. har remitterat ett förslag på mer träffsäkra regler som ska möjliggöra att sammankomster ska kunna hållas men på ett smittskyddssäkert sätt. Dessa mer träffsäkra regler ska träda i kraft när smittläget tillåter.