ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121895 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1895 av (SD) Internationella åtgärder mot har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att inom FN eller inom andra internationella sammanhang lyfta frågan om behovet av internationella åtgärder för att skydda bl a nationella integritet i förhållande till cyberkrigsföring och statsunderstödda hackerattacker. Regeringen ser med stort allvar på staters och icke-statliga aktörers vilja att försöka uppnå sina mål med skadliga eller fientliga cyberangrepp. , liksom alla andra länder, bör följa de normer för ansvarsfullt beteende som råder inom det internationella samfundet för att förtroendet och stabiliteten i cyberrymden ska kunna bibehållas. För regeringen handlar säkerhetspolitiken inom cyberområdet om två huvudområden. För det första ska politiken säkra internationell samsyn kring tillämpning av folkrätt och normer kring staters uppträdande. deltar i de olika förhandlingar som pågår inom FN:s första utskott i dessa frågor. För det andra vill vi genom utrikespolitiken motverka de stater och aktörer som bryter dessa normer genom förtroendeskapande åtgärder, liksom genom att tillsammans med EU och andra länder höja kostnaden för angripare, t ex genom sanktioner och offentliga utpekanden. EU har redan tidigare upprättat sanktioner mot aktörer i för genomförda cyberangrepp.
frs · H8121896 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1896 av (SD) Hackning av de svenska läkemedelsföretagens datauppgifter har frågat mig om hur jag och regeringen arbetar för att svenska läkemedelsföretag inte ska utsättas för intrångsförsök från , liknande de som bl.a. , vaccinforskare och läkemedelstillverkare utsatts för. säkerhet, konkurrenskraft och välstånd vilar i stor utsträckning på digitala grunder. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande och med teknikutveckling och digitalisering blir hoten och sårbarheterna fler. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat om ett stort antal åtgärder för att stärka informations- och cybersäkerheten i hela samhället. beslutade regeringen om ett uppdrag till , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Centret ska bidra till att göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhot och effektivt stödja både offentliga aktörer och näringsliv. Små- och medelstora företag har ofta begränsade förutsättningar att stärka sin motståndskraft mot cyberhot. Regeringen gav därför 2018 MSB i uppdrag att bidra till att öka allmänhetens och små och medelstora företags kunskaper om informationssäkerhet. Tillsammans med ett stort antal aktörer utformade MSB en informationskampanj, med vilken man nått ut brett. Skyddet av företagshemligheter är väsentligt för företagens konkurrenskraft. På regeringens initiativ har lagen om företagshemligheter ändrats så att fler angrepp på företagshemligheter har gjorts otillåtna och straffskalan för grovt företagsspioneri skärpts. Vidare har tagit fram förslag på stärkt straffrättsligt skydd för företagshemligheter av teknisk natur (Ds 2020:26). Två nya straffbestämmelser föreslås – en om olovligt utnyttjande av företagshemlighet och en om olovligt röjande av företagshemlighet. Förslagen syftar till att förbättra förutsättningarna för företagande och teknisk utveckling, men även till att möta det hot som industrispionage utgör mot svensk industri och det svenska samhället. Förslagen är ute på remiss. För att möta hoten är det också viktigt att fokusera på utbildning, forskning och utveckling inom informations- och cybersäkerhet. Flera aktörer genomför viktiga insatser och i regeringens forsknings- och innovationsproposition presenterades en särskild satsning på forskning om informations- och cybersäkerhet. Jag och regeringen har för avsikt att fortsätta att bedriva ett uthålligt och systematiskt arbete med informations- och cybersäkerhet för att stärka hela samhällets motståndskraft mot intrång och attacker.
frs · H8121897 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1878 av (M) Vaccineringen i , fråga 2020/21:1897 av (M) Takten i vaccineringen mot covid-19 och fråga 2020/21:1930 av Boriana levererade vaccindoser har frågat mig vad jag gör för att motverka ytterligare omfattande förseningar av vaccinleveranser till bland annat Region . Därtill har frågat mig hur jag planerar att öka takten i den viktiga vaccineringen mot covid-19 och vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för detta. Dessutom har Boriana frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att regeringen ska uppfylla sina löften om antalet levererade vaccindoser. Det är vaccintillverkarna som producerar och levererar vaccin till . Det vaccin vi får levereras inledningsvis till regionerna efter andelen som är eftersom äldre utgör den allra största delen av dem som ska vaccineras först. Alla regioner har fått i princip lika mycket vaccin enligt den här fördelningsnyckeln. Om volymerna är små kan fördelningen inte bli helt exakt vid varje leverans, detta kan få konsekvenser för enskilda regioner som ibland får lite mer än vad de skulle ha tilldelats och ibland lite mindre. Justeringar görs för att varje region ska få sin andel . När tillverkarna aviserar om försenade leveranser drabbas således alla regioner i lika hög utsträckning. Regeringen och regeringens vaccinsamordnare driver självklart linjen i EU att tillverkarna ska följa ingångna avtal och informera med bästa möjliga framhållning. När det gäller den övergripande takten i vaccineringen, så har det varit känt att leveranserna från vaccintillverkarna kommer att vara mindre initialt och öka successivt . Därmed kommer vaccinationstakten nationellt att öka. Vad som avgör om tidsplanen ska kunna hållas är att vaccintillverkarna levererar enligt avtal i så hög utsträckning som möjligt. Bedömningen från regeringen och Kommuner och Regioner är att den gemensamma tidsplanen håller, även om försenade leveranser från tillverkarna innebär att fler behöver vaccineras . Regionerna har vidtagit omfattande förberedelser för att vara redo att vaccinera när leveranserna ankommer, av olika skäl går vaccinationen olika snabbt i regionerna. Jag vill avslutningsvis påminna om att deltar i flera avtal om vaccin, just för att försäkra oss om en god tillgång till bra och säkra vaccin.
frs · H8121899 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1899 av (L) Gymnasieskolors tillgång till lärosätens lokaler och fråga 2020/21:1911 av (L) Möjligheten för lärosäten att upplåta lokaler till gymnasieskolor har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att vidta för att underlätta för gymnasieskolor att använda andra lokaler än de ordinarie, t.ex. outnyttjade föreläsningssalar på lärosäten. har dessutom frågat statsrådet om vilka initiativ hon är beredd att vidta för att stimulera statliga lärosäten att överväga alternativ användning av föreläsningssalar och andra undervisningslokaler som står tomma och därmed möjliggöra t.ex. viss undervisning på gymnasienivå. Frågan har överlämnats till mig. Jag väljer att besvara frågorna samlat. Jag vill börja med att nämna att s.k. närundervisning, dvs. undervisning på plats i skolans lokaler, är bättre för de allra flesta elever. har framför allt gymnasieelever burit ett stort och tungt ansvar genom att de har haft många månader med fjärr- eller distansundervisning. Förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta gör det möjligt för en skolhuvudman att besluta om fjärr- eller distansundervisning utöver vad regelverket annars tillåter. Det är viktigt att poängtera att innan fjärr- och distansundervisning tas till som åtgärd enligt förordningen behöver huvudmannen först ha konstaterat att övriga åtgärder inom ramen för det ordinarie regelverket är otillräckliga. Huvudregeln i skollagen är närundervisning.,. Huvudmannen bör därför i första hand överväga andra möjligheter än fjärr- eller distansundervisning för att se till att begränsa antalet elever som är närvarande i skolans lokaler. Huvudmannen kan t.ex. anpassa schemaläggningen, tillfälligt nyttja andra lokaler som huvudmannen förfogar över och som är lediga eller förlänga skoldagen på så sätt att vissa elever får undervisning i skolans lokaler på förmiddagar och andra elever får undervisning i skolans lokaler på eftermiddagar. Huvudmannen kan redan enligt nuvarande reglering nyttja andra lokaler än de som normalt används för undervisningen. En huvudman har normalt god överblick över vilka lokaler som finns att tillgå och som är lediga för att bedriva undervisning i, t.ex. bibliotek eller lokaler som brukar användas för annan utbildning än den aktuella. Det är också fullt möjligt för en skolhuvudman att avtala med ett lärosäte om att nyttja lärosätets lokaler för att bedriva exempelvis gymnasieutbildning. Jag ser inte att det finns behov av att ytterligare underlätta för gymnasieskolor att använda andra lokaler än de ordinarie eller att stimulera lärosäten att överväga alternativ användning av sina lokaler.
frs · H8121900 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1900 av (SD) Skydd mot opålitliga utländska företag har frågat mig hur jag ser på de varningar som de baltiska länderna och har kommit med beträffande och , och om jag likt kommer att verka för en lag i syfte att skydda exempelvis transport-, energi- och telekommunikationssektorerna från opålitliga utländska företag. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. skärptes bl.a. bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen. Lagändringarna gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området. Regeringen har beslutat flera myndighetsuppdrag i syfte att fördjupa myndigheternas samverkan kring utländska direktinvesteringar och för att förbättra myndigheternas kunskapsläge. trädde en ny lag i kraft som gör att EU:s förordning om utländska direktinvesteringar kan tillämpas i . kan därigenom utbyta information med andra medlemsstater i EU om direktinvesteringar. Regeringen tillsatte den s.k. som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direkt-investeringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Uppdraget är komplext och intresset av att skydda bl.a. kritisk infrastruktur från skadliga uppköp måste balanseras mot intresset av att upprätthålla attraktionskraft för utländska investeringar. Utredningen ska redovisas . Ett annat sätt att motverka problemet med oönskade utländska direktinvesteringar är att förbättra kunskapen om vad som är skyddsvärt och vikten av att begränsa riskerna för spridning av känslig teknologi. Det sker bl.a. genom att öka kunskapen på området men också genom att verksamhetsutövarna själva förstärker sitt säkerhetsarbete. har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel. Det ligger i intresse att ha handel med andra länder, däribland , för jobb och tillväxt i . Regeringen är medveten om de säkerhetsproblem som kan uppstå vid vissa utländska förvärv av känslig infrastruktur och känsliga teknologier. Regeringen har alltså redan vidtagit ett antal åtgärder på området. Men vi kommer inte att nöja oss med detta. Jag kommer att fortsätta följa frågan och om det behövs är jag beredd att överväga ytterligare initiativ.
frs · H8121901 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1901 av (L) Samverkan inom svensk beredskap har frågat mig om samordning, samverkan, samarbetsbehov och samarbetsmöjligheter för sjukvård och omsorg ingår i översynen av hälso- och sjukvårdens beredskap och tilläggsuppdrag. Jag instämmer fullt ut i vikten av att beredskapsplaneringen för hälso- och sjukvården sker utifrån ett brett perspektiv och omfattar alla delar av hälso- och sjukvården, inklusive smittskydd, primärvård, hälso- och sjukvård samt tandvård. Det är därför som Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) bland annat särskilt ska beakta samspelet mellan hälso- och sjukvård och omsorg och regional hälso- och sjukvård. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om en äldreomsorgslag och stärkt medicinsk kompetens i kommuner har regeringens uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir.2020:142). I uppdraget ingår även bl.a. att överväga om det finns behov av att införa krav på medicinskt ledningsansvarig läkare () inom den kommunala hälso- och sjukvården. En sådan funktion skulle tillsammans med den medicinskt ansvariga sjuksköterskan () bland annat kunna stärka kommunernas krisledningsarbete kopplat till vård och omsorg. Det finns dock ingenting som förbjuder kommuner att redan nu ha en sådan funktion.
frs · H8121902 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1902 av (L) tillgång till rättsläkare har frågat mig om regeringen överväger att låta även specialiteter utan behandlingsansvar till del utgöra tjänstgöringsställe under läkares bastjänstgöring. Att det råder brist på läkare inom vissa specialiteter beror framförallt på att många läkarstudenter får vänta onödigt länge på en . Genom en moderniserad läkarutbildning, avskaffande av allmäntjänstgöring och införande av bastjänstgöring kan vägen till färdig specialist, inklusive rättsläkare, kortas jämfört med . Detta innebär i sin tur att läkarna får fler yrkesverksamma år som specialistläkare. Syftet med bastjänstgöringen är att ge alla läkare en strukturerad introduktion till hälso- och sjukvården. Bedömningen från är därför att bastjänstgöring bör fokusera på medicinskt beslutsfattande inom olika former av hälso- och sjukvården där särskilt fokus kan läggas på akuta åkommor samt vanliga sjukdomar hos stora patientgrupper. De valda områdena har identifierats utifrån att de ger upphov till en grundläggande förståelse för svensk sjukvård och generell klinisk kompetens som varje läkare bör förvärva, vilket bidrar till att upprätthålla och säkerställa en god och hög kvalitet hos framtida läkare i . I sammanhanget kan även nämnas att det inte blir någon skillnad avseende den rättsmedicinska specialiteten jämfört med dagens system eftersom tjänstgöring inom den specialiteten inte ingår som en del i allmäntjänstgöringen.
frs · H8121903 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1903 av (M) En robust fossilfri utbyggnad av elproduktionen har frågat mig om jag avser se över lagstiftningen så att kärnkraftsutbyggnad kan starta upp på andra platser än där kärnkraften redan finns. Regleringen i som syftar på togs fram 2010 av den alliansregering som ledde. Regleringen syftade till att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. De principer som låg till grund för alliansregeringens energiuppgörelse 2009 och den efterföljande propositionen bekräftades senare i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016 och som också resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men som också slog fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och kärntekniklagen. Små modulära reaktorer är fortfarande på utvecklingsstadiet och det planeras inga förändringar av lagstiftningen.
frs · H8121904 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1904 av (SD) Prinsessan har frågat mig huruvida jag avser ta några initiativ mot bakgrund av de uppgifter vi fått om prinsessan , och i sådana fall, vilka. Regeringen har noterat de uppgifter som har framkommit i fallet, såväl som de frågor som kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) har ställt till . stödjer OHCHR politiskt såväl som finansiellt, och är den största bidragsgivaren till kontoret. Det aktuella fallet och den roll som OHCHR nu spelar visar på vikten av ett fortsatt starkt svenskt stöd för FN:s arbete med mänskliga rättigheter. Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i , i synnerhet avseende kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såväl som migrantarbetares rättigheter. Regeringens syn på situationen i landet beskrivs i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som senast publicerades . Regeringen tar kontinuerligt upp dessa frågor i våra bilaterala kontakter, liksom i vårt arbete inom EU och FN. är pådrivande inom EU och i arbetet för att etablera en strukturerad dialog om mänskliga rättigheter med , samt att frågor såsom kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna lyfts i den informella dialogen om mänskliga rättigheter. ska vara en ledande röst för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Regeringen kommer att fortsätta driva detta i bilaterala relationer såväl som i multilaterala fora.
frs · H8121905 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1905 av (M) Elförsörjningen i har frågat mig om uppgifter i en artikel i stämmer och om uppgifterna är korrekta, varför jag då inte öppet har redovisat hur finansieringen för att återstarta oljekraftvärmeverket i Värtan skulle gå till. Först kan jag konstatera att jag anser att Dagens Nyheters artikel ger en felaktig bild av händelseförloppet. upplevde vi lokala kapacitetsproblem i bl.a. . Jag presenterade därför tillsammans med energibranschen ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Därmed säkrades tillräcklig eleffekt i och . () är elberedskapsmyndighet och förfogar över anslag 1:8 Elberedskap inom utgiftsområde 21 Energi som beslutar om. Anslaget får användas för bl.a. utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och för dammsäkerhet. fattar med stöd av elberedskapslagen (1997:288) självständiga beslut om åtgärder inom ramen för anslagets ändamål.
frs · H8121906 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1906 av (M) Slutförvaring av kärnbränsle har frågat mig om jag jobbar för att ska ha ett slutförvar för kärnbränsle och i så fall hur. Vi har kärnkraftsreaktorer som genererar avfall. slog regeringen fast att den generation som dragit nytta av den el som kärnkraften levererar också ska se till att avfallet tas omhand. Min åsikt skiljer sig inte från det, men vi måste vara säkra på att slutförvaret är så säkert att avfallet inte kommer att påverka kommande generationer. lämnade och mark- och miljödomstolen över Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) ansökningar med sina yttranden till regeringen. I och med det var deras granskning av ärendena avslutat. ansåg att ansökan kunde godkännas under förutsättning att villkor om stegvis prövning sätts. Mark- och miljödomstolen menade att ansökan kan tillåtas men under förutsättning att ansökan kompletteras bland annat med underlag angående kopparkapselns beständighet. Det fanns därmed punkter som domstolen överlämnade till regeringen att besvara innan beslut om tillåtlighet kan fattas. SKB har kompletterat ansökan i enlighet med domstolens yttrande. Kompletteringen inkom och remitterades därefter. Kompletteringen kungjordes 2020 i syfte att ge även dem som inte omfattades av remitteringen möjlighet att inkomma med synpunkter. Domstolen efterfrågade i sitt yttrande också ett klargörande av vem som har ansvar för slutförvarsanläggningen på lång sikt, det s.k. sistahandsansvaret. Frågan om statens sistahandsansvar har utretts och överlämnade regeringen propositionen Ett förtydligat statligt ansvar för vissa kärntekniska verksamheter (prop. 2019/20:157) till . Det ledde till att ett antal lagändringar som trädde i kraft och som bl.a. innebär att det tydliggjordes att det är staten som har sistahandsansvaret för slutförvaret. Utöver detta omfattar regeringens granskning ytterligare aspekter. En fråga som har uppkommit i regeringens granskning av ansökan är huruvida den komplettering som SKB gav in med anledning av domstolens yttrande till regeringen avseende bland annat kopparkapselns skyddsförmåga kräver ett kompletterande samråd med andra länder enligt , ett så kallat Esbosamråd. , som är den myndighet som ansvarar för att samråd med andra länder genomförs i enlighet med och den s.k. Esbokonventionen, ombads därför att informera om kompletteringen föranleder ett samråd enligt 6 kap. 33 § . Myndigheten meddelar i svaret att myndigheten avser att hålla samråd angående inkommen komplettering med och . Vidare inväntar regeringen analys av SKB:s rapport om den forskning som går under namnet Long-term test of buffer materials, de så kallade LOT-försöken. Myndigheten beräknar vara klar med sin analys . Regeringens granskning av slutförvarsärendena pågår alltså fortfarande. Ärendena enligt båda lagstiftningarna hanteras samlat i och regeringen avser fatta beslut vid samma tillfälle. Jag kan inte nu föregripa regeringens beslut och inte heller bedöma när ärendet kommer att avgöras, men arbetet är prioriterat.
frs · H8121907 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1907 av (SD) Åtgärder mot techjättars censur har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtar för att säkerställa att techjättarna följer svensk lagstiftning utan att börja censurera information. Det senaste årtiondet har enskilda fått helt nya möjligheter att sprida tankar och idéer och att delta i den allmänna debatten. Den digitala utvecklingen och tillgången till fritt internet ger stora möjligheter att skapa och distribuera olika typer av innehåll som kan nås av alla. Internetplattformar har en viktig roll i den utvecklingen. Yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i och utgör en av demokratins hörnstenar. Yttrandefriheten innebär att det allmänna, med några undantag, inte kan straffa dig för något du uttrycker. Det förbud mot censur som återfinns i våra grundlagar handlar om relationen mellan individen och det allmänna. De stora internetplattformarna är inte allmänna utan privata aktörer. Rätten att uttrycka en åsikt innebär inte en skyldighet för andra att sprida den. Den enskildes användning av de stora internetplattformarnas tjänster, och plattformarnas moderering, är föremål för de användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. Detsamma gäller för myndigheter eller organisationer som använder tjänsterna för sin kommunikation. Det är med andra ord en civilrättslig (avtalsrättslig) fråga mellan användaren och plattformen. Det är otvetydigt så att de största internetplattformarna har fått en mycket stark ställning inte bara för opinionsbildning och debatt, utan också för relationer mellan offentliga och privata aktörer och allmänheten vad gäller information och kommunikation men också handel. Inom EU liksom på andra håll i världen pågår olika lagstiftningsprocesser och andra politiska initiativ för att säkerställa att principer som är grundläggande offline upprätthålls också online. Som kultur- och demokratiminister med ansvar för mediefrågor följer jag arbetet inom det här området noga. Det handlar om svåra frågor som behöver diskuteras både nationellt och internationellt. Det är uppenbart att relationen mellan nationella nyhetsmedier och de stora internetplattformarna har stor betydelse för möjligheterna att finansiera journalistik. Flera olika lagstiftningsinitiativ på EU-nivå kan få betydelse för det förhållandet framöver. Viktiga utgångspunkter för regeringens arbete i relation till lagstiftning som träffar internetplattformar är att värna en vidsträckt yttrandefrihet, att lagstiftningen ska vara proportionerlig, tydligt avgränsad i förhållande till yttrandefrihetsgrundlagen och innehålla tillräckliga rättssäkerhetsgarantier.
frs · H8121910 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1910 av (C) Branschskolor har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka branschskolorna och få fler elever att kunna nyttja verksamheterna. Regeringen följer med intresse försöksverksamheten med branschskolor. Det är angeläget att utbildningar mot smala yrkesområden där det finns stark efterfrågan på arbetsmarknaden kommer till stånd. Jag noterar att försöksverksamheten med branschskolor inte har nått de elevvolymer som statsbidraget medger. Som påpekar har i sin redovisning av försöksverksamheten lämnat förslag till justeringar av statsbidragsförordningen för att förbättra utnyttjandet av bidraget och på så främja att fler elever kan ta del av utbildning på en branschskola. Förslagen bereds inom .