ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911124 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:124 Svenska kraftnäts förlängda begränsningar i elnätsöverföringarna av (M) till Statsrådet (S) har infört flera begränsningar i elnätsöverföringar båda mellan och andra länder och inom . Exempelvis begränsas kopplingen mellan och elområde 3 i med , dito med med , samt kopplingen med med . Skälen till Svenska kraftnäts agerande är flera. Drifttagande av North Sea Link är ett. Brister i det svenska elsystem ett annat. De nu kommunicerade begränsningarna är inte de enda. Den omtalade Sydvästlänken har länge begränsats till av sin kapacitet. Det är för övrigt en nivå som är under den nivå en nätägare måste tillgängliggöra för marknaden enligt EU-reglerna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av de omfattande begränsningarna i överföringskapaciteter samt för att motverka brister i det svenska elsystemet?
fr · H911125 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:125 Kontroll av evakuerade från av (SD) till Utrikesminister (S) I en skriftlig fråga (2021/22:52) undrade jag hur egentligen säkerhetsprövning och säkerhetskontroller genomfördes av dem i som den evakuerade och vilka kriterier som ställdes upp för att ta upp personer på evakueringslistan. Utrikesministern skriver i sitt svar att ”under evakueringen från genomförde personal kontroller på Kabuls flygplats som innefattat att personer som omfattas av lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd varit tvungna att uppvisa giltigt svenskt pass eller afghanska pass med giltigt uppehållstillstånd för att få resa med någon av de svenska transporterna. har därtill bistått i arbetet på Kabuls flygplats. Ytterligare säkerhetskontroller skedde vid anslutningsflygplatser och slutligen på ”. Trots detta har personer med tidigare inreseförbud till anlänt till . Hur är det möjligt, om utrikesministerns påstående stämmer om att personal genomfört kontroller och krävt att de evakuerade kunnat uppvisa giltigt svenskt pass eller afghanska pass med giltigt uppehållstillstånd, att personer med inreseförbud till då kunnat borda plan till ? Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att följa upp säkerhetskontroller för att försäkra sig om att sådant inte sker framgent, och om inte, varför?
fr · H911126 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:126 Fastighetsskatt och minskade ränteavdrag av (M) till Finansminister (S) Inom Socialdemokraterna förespråkar man en återinförd fastighetsskatt. har även gått fram med förslag om att ränteavdragen ska minskas. Kombinationen återinförd fastighetsskatt och minskade eller slopade ränteavdrag skulle slå mycket hårt mot många hushåll i . Att köpa ett hem i är dyrt. För en familj i som bor i villa skulle återinförd fastighetsskatt och slopade ränteavdrag innebära en skattehöjning på . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att återinföra fastighetsskatten och minska ränteavdragen i någon omfattning?
fr · H911127 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:127 Reseavdrag av (M) till Finansminister (S) De kraftigt skenande kostnaderna för drivmedel är skadligt för såväl hushållen som för näringslivet. I en rapport från kan man se var i som störst andel av befolkningen använder reseavdraget – och var det används minst. I är det exempelvis enbart av individerna som använder reseavdraget, jämfört med där det är av individerna som använder reseavdraget. skriver följande i rapporten: ”Geografiskt är avdragen vanligast i och län, och som ovanligast i .” Reseavdraget är värdefullt för många som är beroende av att kunna ta sig till och från arbetet. När priset på drivmedlen stiger kraftigt så följer inte reseavdraget eller den skattefria statliga milersättningens storlek med. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder i närtid för att kompensera arbetspendlare för de kraftigt ökade drivmedelskostnaderna?
fr · H911128 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:128 Vindkraftsutbyggnad i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Att regeringen avvecklar den fossilfria kärnkraften är kanske ett av de största politiska hoten mot minskade utsläpp i . Problemen kring elförsörjningen i är påtagliga, som en konsekvens av regeringens skadliga politik. Vindkraften är en given del av energimix. Det är dock svårt att försvara regeringens energipolitik som innebär att fungerande och säker kärnkraft avvecklas för att sedan ägna kraft åt att verka för en radikal utbyggnad av vindkraften. Vindkraften behövs, men det går inte att bortse från att en långtgående utbyggnad av vindkraften har en ytterst negativ inverkan på samhällen och djur och natur. Regeringen har planer för en omfattande vindkraftsutbyggnad i generellt och ambitioner om en långtgående utbyggnad av den havbaserade vindkraften i synnerhet. Att bygga ut vindkraften i stor utsträckning längs kusterna i och i länets skärgård skulle medföra tydliga negativa konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vidtar ministern några åtgärder för att säkerställa att framtida etablering av vindkraft inte har negativ inverkan på samhällena och djur- och naturliv i skärgården och längs kusterna i ?
fr · H911129 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:129 Priserna på bensin och diesel av (SD) till Statsrådet (S) Återigen har priserna på bensin och diesel höjts, där priset på diesel nu är bland de högsta i världen. Enligt Global Petrol Prices har det dyraste dieselpriset i och det näst dyraste i världen. Många på landsbygden är helt beroende av bil, och den är således en förutsättning för att hela ska kunna leva. Flera är anledningarna till de höga priserna, däribland höga skatter. Från regeringens håll har man försvarat höjningarna med att uppsatta klimatomställningsmål kräver så. Det resulterar i att de som bor, och tillika verkar på landsbygden och därmed bidrar till att hela ska leva, då själva får betala för regeringens visioner. Kollektivtrafiken är ofta kraftigt begränsad eller obefintlig utanför städerna. Oavsett pris på drivmedel kvarstår därmed behovet av bil, och därför är det oklart hur regeringen tänkt att en sämre ekonomi för de som lever på landsbygden ska rädda klimatet globalt. Dyra elbilar är för de allra flesta inte en lösning då en medelinkomst sällan täcker en sådan utgift. Elbil fungerar inte heller alltid praktiskt då exempelvis utbudet av laddstationer är begränsat. Höga bränslepriser minskar sannolikt inte utsläppen i någon större utsträckning, däremot ökar klassklyftorna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder gällande de höga priserna på bensin och diesel för att en levande landsbygd fortsatt ska vara möjlig?
fr · H911130 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:130 Svenskt bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) Den senaste stora läckan av bankuppgifter från skatteparadis, som kallas pandorapapperen, visar att kung har stora dolda tillgångar utomlands. I Malibu äger han flera lyxvillor. En av de största lyxvillorna köptes för , . Den minsta villan kostade , . Tidningen skriver att kungen, genom bulvaner, har köpt 14 olika lyxvillor och lyxlägenheter runt om i världen för totalt . ”En lång rad makthavare har på samma sätt fått sina dolda tillgångar röjda genom läckan. Men eftersom har odlat en nationell självbild av ett fattigt hjälpbehövande arabland – utan större oljefyndigheter och dessutom med brist på vatten – sticker kungens smusslande lite extra i ögonen. är en stor mottagare av internationellt bistånd”, skriver tidningen. riktas misstankar om att en del av kungens förmögenhet kan ha byggts upp med bistånd. De tre luxuösa fastigheterna i Malibu köptes av . Just dessa år dubblades nästan det svenska årliga biståndet från dryga till knappa 100. , året då ärvde tronen, har , enligt Bulletin, skänkt i bistånd dit. En rad givare har redan uttalat sig med anledning av den jordanske kungens snabba förmögenhetstillväxt. Samtliga förnekar att biståndet har gått till något annat än den avsedda hjälpen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att svenskt bistånd inte har gått till att bygga upp kungens förmögenhet, och om inte, hur kan statsrådet försäkra att så inte skett?
fr · H911131 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:131 Konsulära kostnader i samband med att UD förde tre IS-kvinnor till av (SD) till Utrikesminister (S) I en skriftlig fråga (2021/22:54) till utrikesministern ville jag veta vad statens utgifter har varit för att föra de tre IS-terroristerna tillbaka till och om denna kostnad kommer att faktureras kvinnorna. Bakgrunden till frågan är att regeringen har underlättat för de tre terroristerna och deras barn att komma tillbaka till . Med en svensk delegation på plats, bestående av bland annat erfarna diplomater, säkerhetspersonal och en barnläkare hjälpte man dem bland annat genom att bistå dem att ta sig från Rojlägret i nordöstra till flygplatsen, där de kunde flyga tillbaka till . Transporten mellan lägret och flygplatsen, personalen och UD:s hantering är givetvis sådant som belastat svenska staten, och detta bör således kunna anges offentligt för de svenska skattebetalarna. Men i sitt svar vill inte utrikesministern ange vad det kostat. Hon skriver att ”kostnaderna för kvinnornas och barnens flygbiljetter täcks av kvinnorna själva, i enlighet med lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd.” Men vad regeringens insatser för att få terroristerna till kostat anser utrikesministern att hon av säkerhetsskäl inte kan kommentera: ”Av säkerhetsskäl kan jag inte ytterligare kommentera arrangemang kring transporter”, skriver hon i sitt svar. Att regeringen inte vill uppge dessa kostnader för svenska folket är mycket anmärkningsvärt. Att dessutom åberopa säkerhetsskäl för att dölja dem är ännu mer anmärkningsvärt. Svenska folket ska alltså inte få veta hur stora kostnaderna har varit för att underlätta för terroristerna, som av självstyre anses för farliga för , att komma tillbaka till . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Varför vill inte ministern uppge statens kostnaderna i samband med regeringens insatser för att föra IS-kvinnorna tillbaka till , och på vilka grunder åberopar ministern säkerhetsskäl?
fr · H911132 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:132 Stöd till EU-länder för att upprätthålla yttre gränskontroll av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter att EU infört sanktioner mot har den belarusiske presidenten och diktatorn hämnats med att försöka skapa en migrantvåg mot EU. Situationen längs EU:s yttre gränser mot är påfrestande för de länder som gränsar till landet. har därför tagit initiativ till ett brev, som främst länder i men även undertecknat. I brevet skriver man att man vill se över vad gäller gränskontroll, och man vill kunna agera snabbare för att stoppa illegala gränspassager. De som kommer via är inga flyktingar utan har fått visum till . Det är också något EU-kommissionär påpekar. Därför finns det ingen anledning för EU-länder att pröva någon asylrätt. De länder som undertecknat brevet vill också att EU bekostar byggandet av gränshinder. Justitie- och migrationsminister säger till att han är skeptisk till detta och refererar till migrationskrisen , när uppförde gränskontroller och införde id-kontroller och tog denna kostnad själv. Jämförelsen är dock irrelevant då inte har någon landgräns till ett icke-EU-land som arrangerar migrationsvågor mot , likt gör mot och . I en tidigare fråga (2020/21:3493) undrade jag om regeringen avsåg att stödja och i syfte att hålla gränserna mot migrantvågen. Statsrådet svarade att ”ett agerande mot enskilda EU-medlemsstater utgör ett agerande mot unionen som helhet. Det bemöts därför också bäst genom solidariska och samordnade åtgärder. Alltsedan den aktuella situationen uppstod har EU diskuterat gemensamma åtgärder på en rad olika politikområden.” Han skrev vidare att han deltog i ett möte med EU:s inrikesministrar, kommissionären och den höge representanten för utrikes frågor och säkerhet, , för att diskutera situationen vid EU:s gräns mot och unionens stöd till de berörda medlemsstaterna. ”Vi var, och är fortfarande, överens om att stödja dessa på olika sätt, till exempel genom EU:s civilskyddsmekanism och via EU-myndigheter som den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex, det europeiska stödkontoret för asylfrågor Easo och den europeiska polisbyrån Europol. Kommissionen har intensifierat sin dialog med relevanta ursprungs- och transitländer”, skrev han. Det är inte rimligt att länder, som agerar för att skydda EU:s övriga länder i en sådan extrem situation som uppstått, ska behöva stå ensamma om kostnaden för skyddet. Därför borde EU, i enlighet med brevets önskemål, vara beredd att bidra med ekonomiska resurser för att bygga gränsskyddet, som är till gagn för alla övriga EU-länder. För del ligger det verkligen i vårt intresse att och kan hålla gränserna och hindra migranterna eftersom många av dem annars befaras, precis som under vågen 2015, vilja ta sig till just och därmed belasta vårt redan svårt sargade välfärdssamhälle. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför stöder inte , likt den danska, de önskemål som framförs i brevet?
fr · H911133 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:133 Hastighetssänkningar i av (M) till Infrastrukturminister (S) Just nu är hastighetsbegränsningar för väg E45, E14 och 87 aktuella, och regeringens uppdrag till får därmed stora negativa konsekvenser för inland. De aktuella vägarna är ofta hårt trafikerade av pendlingstrafik, besöksnäring och tunga transporter med timmer. Tyvärr är vägarna också i väldigt dåligt skick på grund av eftersatt vägunderhåll. I stället för att göra de insatser och investeringar som skulle behövs, så väljer att sänka hastigheten på långa avsnitt i . Detta får självklart förödande konsekvenser för ett län som . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att satsa de medel som krävs för att kunna säkra de hastigheter på vägarna som upprätthåller både tillgänglighet och attraktivitet i regionen?
fr · H911134 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:134 Bredbandsutbyggnad i av (M) till Statsrådet (S) lanserade regeringen ”helt uppkopplat 2025”. Åtta regioner uppger nu att de inte kommer att nå målet om snabb bredbandsuppkoppling 2025. Ytterligare tre regioner säger att de förmodligen inte kommer att nå målet. En av orsakerna är att det är svårare att dra fiber på glesbygden. Olönsamhet för operatörerna i de delar av regionerna som är svårare att nå och att de offentliga medlen inte räcker till anges som orsak. Målen kommer därmed ej att uppfyllas. av hushållen i hade bredband på minst , vilket var en ökning . Det är dock en minskning i utbyggnadstakten jämfört med . I kommun hade av hushållen snabbt bredband. Liknande siffror återfanns i kommunerna () () och Åre (). Utbyggnadstakten går långsamt, och ojämlikheten i landet gällande bredbandsuppkoppling är oacceptabel. Detta påverkar självklart också möjligheter till tillväxt i och utflyttning till landsbygden. Bredband är en samhällsutvecklingsfråga som är viktig för näringsliv, offentlig verksamhet och medborgare och inte minst inför den digitalisering som samhället står inför. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att bredbandsutbyggnaden i ska påskyndas?
fr · H911136 · 2021-10-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:136 Konkreta regelförenklingar för näringslivet av (M) till Näringsminister (S) Vi är många politiker från flera partier som jobbar hårt för att minska byråkratin och förenkla regelsystemet för näringslivet. Otaliga är de motioner som lämnats in i , och många är de frågor på just detta tema som ställts till ansvariga ministrar. Därtill kämpar olika näringslivs- och branschorganisationer, såsom , Företagarna och Småföretagarna, för att minska regelbördan för våra företag. Flera statliga utredningar har tillsats för att söka förenklingar och sänka kostnaderna för företagen, men betydligt mer måste göras inom detta område. I betänkande finns ett stort antal förslag på förenklingar, och även i Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen finns många bra förslag att verkställa. För att ständigt förbättra näringslivsklimatet och ge våra företag och företagare bättre förutsättningar krävs ett minskat byråkratiskt krångel, och därför måste regeringen fatta beslut som ger konkreta regelförändringar. har det kommit en där det tyvärr framgår att regelförbättringsarbete halkar efter. Rapporten jämför arbetet med regelförbättring och styrning i 37 och EU för att se om några förbättringar skett med utgångspunkt i om regelpolicy och styrning . Undersökningen visar att halkat efter ytterligare jämfört med och ligger under OECD-genomsnittet på merparten av de granskade områdena. NNR () säger så här i en kommentar till rapporten. ”Vill och den på allvar göra skillnad för svenska företag framgent måste något nu göras i praktiken, inte bara på pappret. finns alla förutsättningar att gå till beslut. Att renovera regelverken och regelgivningsprocessen vore en mycket bra start, inte minst då regelförbättringsarbetet är en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för ökad tillväxt och fler konkurrenskraftiga företag.” Med anledning av ovanstående ställer jag denna fråga till näringsminister : När kommer ministern och regeringen att ta ett konkret beslut för att åtgärda de ovan anförda problemen?
fr · H911137 · 2021-10-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:137 Beslut om bearbetningskoncession av i (M) till Näringsminister (S) Kallak är platsen för en järnmalmsfyndighet i kommun, , belägen mellan byarna . har företaget utfört provborrningar och provbrytningar i området. lämnade först in sin ansökan om bearbetningskoncession för . har ärendet skickats fram och tillbaka mellan Bergsstaten, i , , och regeringen. Frågan ligger nu för hos regeringen för beslut. konstitutionsutskott (KU) har granskat ansökan om bearbetningskoncession för Kallak. I det regeringsärendet genomfördes inga synbara handläggningsåtgärder under närmare . Det innebär en försening som inte är acceptabel, enligt KU. Under KU:s granskning om huruvida regeringens hantering av gruvärendet varit för långsam skickade Näringsdepartement ett brev till chefen för i . I detta brev bad departementet om utlåtande och rekommendationer vad gäller hur en järnmalmsgruva i skulle påverka Laponias status som världsarv. erhöll svaret från . Vid en interpellationsdebatt uttryckte näringsministern att regeringen kunde gå till beslut i ärendet efter att yttrandet från inkommit. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om bearbetningskoncession för Kallak?
fr · H911138 · 2021-10-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:138 Återställningsstöd 2021 till barn- och ungdomsorganisationer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) ställde jag en skriftlig fråga till ministern angående kompensation för uteblivna inkomster under pandemin till Scouterna. Min fråga löd: Vad avser ministern att göra för att Scouterna ska erhålla kompensation för uteblivna inkomster under pandemin? Det svar jag fick av ministern nämner inget om hur Scouterna kan kompenseras , 2021, för uteblivna inkomster. Ledarna i våra ungdoms- och friluftsorganisationer gör ett fantastiskt arbete helt ideellt. Under pandemin har många organisationer och då bland annat Scouterna förlorat stora belopp på uteblivna inkomster. Det handlar i första hand om att scoutkårernas inkomstverksamheter varit omöjliga att genomföra, till exempel försäljning i samband med julmarknader och valborgsmässofirande samt uthyrning av lokaler. Dessa medel är helt avgörande för att kunna genomföra aktiviteter för barn och unga. Intresset för våra ungdomsorganisationer har ökat, och många vill bli medlemmar, vilket är mycket positivt, men en organisation som Scouterna måste nu säga nej till tusentals barn som står i kö. Man måste säga nej på grund av de minskade inkomsterna under pandemin. Scouterna såväl som andra ungdomsorganisationer bidrar genom sin verksamhet bland annat till att förebygga fysisk och psykisk ohälsa hos barn och unga, ett växande problem som vi sett stegras under pandemin. Dessa organisationer är också oerhört viktiga kugghjul i vårt gemensamma demokratiarbete. För att kortsiktigt få en lösning på sina kraftigt minskade inkomster har Scouterna efterfrågat ett återställningsstöd för . Medel till Scouterna fördelas via MUCF och , medan många av de övriga ungdomsorganisationerna får sina bidrag fördelade via . Vi kan konstatera att organisationer som får sina bidrag via har erhållit betydligt mer per medlem i pandemistöd än organisationer som bland annat Scouterna, som får sina bidrag fördelade via MUCF och . Jag vill med anledning av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : Kan ministern utlova någon form av återställningsstöd som utbetalas till Scouterna nu , som kompensation för de förlorade inkomsterna?
fr · H911139 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:139 Samplanering vid utbyggnad av infrastruktur av (C) till Infrastrukturminister (S) behöver ständigt bygga ut och förbättra sin infrastruktur avseende vägar, järnväg, bredband och el. Det behövs för att hela landet ska leva. Vid utbyggnad berörs ofta markägare i större eller mindre omfattning, och för vissa markägare kan utbyggnaden leda till att delar av markerna blir obrukbara även . Förlusten för markägaren är då inte bara på nuvarande värde utan även på framtida intäktsförluster när de till exempel inte kan återplantera skog för framtida gallring och avverkning. Eftersom det inte är självklart att man samplanerar olika infrastrukturprojekt eller samförlägger när nya dragningar ska göras kan en och samma markägare dessutom drabbas på ett större sätt än det enskilda nya projektet. Det i sin tur gör att ersättningen till markägaren inte heller blir i proportion till det verkliga intrånget. Som exempel kan anges en markägare i som både har både gamla och nya E4:an, den framtida Ostlänken och en planerad kraftledning över sin mark på olika ställen. Det leder till att de olika intrången ger en ersättning motsvarande just det intrånget, men det ger inte ersättning för den totala påverkan det gör, då markägaren kommer att få svårigheter att bruka hela sin mark eftersom den blir avskuren på olika ställen. Det är viktigt att det sker utbyggnad och förbättring av infrastrukturen, men det måste ske i samverkan med och med rätt ersättning till markägaren. Utbyggnaden behöver ske med den mest marksnåla tekniken, och ibland handlar det dels om teknikval och dels om samplaneringen av de olika infrastrukturprojekten. Om inblandade statliga myndigheter samplanerar och tar på sig ledartröjan för samverkan med regioner och kommuner och samförlägger mer av sin infrastruktur kan intrånget för enskilda markägare minska och förståelsen för utbyggnaden öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vad har ministern och regeringen vidtagit för åtgärder för att mer samplanering ska ske för att minska intrånget för enskilda markägare vid utbyggnad av infrastruktur?
fr · H911140 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:140 Ansökan om lantmäterimyndighet av (M) till Statsrådet (MP) Den statliga lantmäteriverksamheten inom kommun omsätter . Antalet inkomna ärende ligger på nivån 160 till 180 ärenden . Handläggningstiderna uppgår till mellan (medelvärde) sett till . kommun lämnade in en ansökan om att få bilda en lantmäterimyndighet utifrån reglerna i lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. har utrett förutsättningarna och skriver i sin ansökan: ”Utredningsinitiativet tillkom som en reaktion på den statliga lantmäterimyndighetens långa leveranstider och brist på lokal närvaro. kommun uppfattar handläggningstiderna för lantmäteriförrättningar så pass långa att de utgör ett påtagligt hinder för en effektiv samhällsbyggnadsprocess i kommunen .” Kommunen har i sin ansökan prognostiserat att verksamhetsvolymen kommer att kräva nio personer totalt, varav sex beslutande förrättningslantmätare, två mät- och kartingenjörer som arbetar med i huvudsak med tekniska göromål samt en person med administrativ stödfunktion. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att i närtid ta några initiativ för att bereda och ta ställning till kommuns ansökan?