ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111244 · 2021-01-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:1244 Erkännande av som ett självständigt land av (SD) till Utrikesminister (S) ”Ambitionen att motverka 'separatism' och hävda suveränitet över är inte bara ett vanligt inslag i retorik, utan är även den högsta prioriteringen i dess militärstrategi. Eftersom Taiwanfrågan anses avgörande för framgång förbereder partiet sina väpnade styrkor för en eventuell militär konflikt och för att med våld kunna ta kontroll över den nu självstyrda ön.” Så skriver FOI i ett nytt memo. I memot framgår även att kinesiska statliga medier har antytt att ”återföreningen” ska förverkligas , då fyller . I en genomgång av läckta klassificerade dokument visar , verksam vid tankesmedjan 2049 Institute, att militär har tagit fram planer för ett eventuellt invasionsscenario, som vägleder dess utbildning och kapacitetsuppbyggnad. Grunddragen av en invasion skulle bestå av tre faser: blockad och bombkampanj, amfibisk landstigning och stridsoperationer på land. har behandlat som den fria administration det är (snarare än en del av ) bland annat genom att möjliggöra för dem att ha en egen representation i . har dock valt att omdefiniera den taiwanesiska representationen i från att vara , till ”den kinesiska provinsen ”. Att en enskild myndighet definierar som en kinesisk provins visar på vikten att riksdag och regering är tydlig med benämningarna. När hotar det framgångsrika behöver omvärlden visa sitt stöd för för att markera mot – dels genom att landet släpps in i internationella samarbetsorganisationer, dels genom att landet erkänns som ett självständigt land. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Är regeringen beredd att erkänna som ett självständigt land och om inte, varför?
fr · H8111245 · 2021-01-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:1245 Konkurrerande riksintressen i Bråt av (M) till Infrastrukturminister (S) Götalandsbanans etapp –är en följetong som aldrig verkar nå sitt slut. riskerar projektet att stöta på ännu en utmaning: en konflikt mellan två riksintressen – försvarets skjutfält på Bråt i och järnvägskorridoren in mot . Med anledning av att Försvarsmakten stärker den militära förmågan i i samband med att en ny amfibiebataljon upprättas i väntas även aktiviteten på Bråts skjutfält i öka. Vi moderater välkomnar självklart försvarets ökade närvaro i , men jag är ändå orolig för hur den ökade aktiviteten vid Bråt kan påverka sträckningen av järnvägen –. En av de planerade korridorerna går över försvarets mark i , och försvaret disponerar sin mark utifrån sina villkor och krav. Både försvaret och järnvägen är riksintressen och båda är angelägna för och , men vi har väntat alltför länge på en väl fungerande och modern järnväg mellan och . Vad händer när dessa två riksintressen krockar? Min fråga till infrastrukturminister är: Hur avser ministern att agera för att Götalandsbanans etapp –inte ska försenas ytterligare på grund av konkurrerande riksintressen mellan järnväg och försvar?
fr · H8111246 · 2021-01-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:1246 Ersättning enligt pandemilagen av (M) till Socialminister (S) ”Just nu blundar regeringen för oss småföretagare. De offrar oss för egen . De vet ju om att vi inte kan betala våra utgifter när det är noll intäkter.” Så säger en restaurangägare till . Många småföretag kämpar hårt och arbetslösheten ökar. Speciellt restaurangbranschen har det tufft. Rekommendationerna gör att gästerna uteblir men utan att restaurangerna har möjligheter att kompensera bortfallet av inkomster. De kan säga upp sin personal – ofta unga och nyanlända – men är den möjligheten uttömd för de flesta. Den stora utgiften nu är hyran; den måste alltid betalas. När inkomsterna inte räcker till kvarstår för många endast en möjlighet: konkurs. hoppas restauranger i på att regeringen ska utnyttja pandemilagen, stänga krogarna och betala ut ersättning för uteblivna inkomster. Detta är ett drastiskt drag, men som restaurangföreningens ordförande i säger till är detta på kort sikt den bästa lösningen. ”Vi har ju inte någon som helst möjlighet att planera framåt. Ser det likadant ut så behöver vi göra något. Vi vill ju kunna säkra jobb för våra anställda”. Med den nya pandemilagstiftningen är det nu möjligt för regeringen att införa restriktioner och ersätta verksamheter för förlusten av inkomster. Fram till nu har restaurangbranschen sett att gästerna och inkomsterna försvinner, men man har inte haft någon möjlighet till ersättning från staten. Därmed hamnar många restauranger i ett moment 22. Man har inga kunder och inga intäkter, men det finns heller inga regerings- eller myndighetsbeslut om stängning av verksamheten – ett beslut som kan ligga till grund för ersättning från staten. Min fråga till socialminister är: Avser ministern att använda den nya pandemilagstiftningen för att stänga ned och ersätta de verksamheter som redan nu är särskilt drabbade av effekterna av pandemin, och genom detta rädda viktiga delar av den svenska ekonomin och arbetstillfällen?
fr · H8111247 · 2021-01-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:1247 Inskränkningar i jakt- och viltvårdsuppdraget av (SD) till Statsrådet (S) Den svenska viltvården och allmogejakten är en unik folkrörelse och en del av vårt kulturarv som har varit väldigt framgångsrikt sedan Viltvårdsfonden instiftades 1938. Något som regeringen nu vill ändra på och som är en direkt eftergift till det jaktfientliga . Och man väljer att använda synpunkter från EU som ett argument för att förändra uppdraget. Med regeringens förslag kan många delar av det för vilt och jägare så viktiga allmänna uppdraget som finansieras av jägarnas pengar hamna hos organisationer som är direkt jaktfientliga, organisationer som förföljer och trakasserar den svenska jägarkåren och som samarbetar med det jaktfientliga . Och den stora förloraren blir de vilda djuren, då viltvården bedrivs av de svenska jägarna och varit väldigt framgångsrikt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka grunder harstatsrådet och regeringen beslutat att jakt- och viltvårdsuppdraget i vissadelar ska upphandlas, och anser statsrådet att detta beslut kommer att gagnadet svenska viltvårdsarbetet ?
fr · H8111248 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1248 Kompetensförsörjning av (SD) till Näringsminister (S) Bristen på arbetskraft inom de flesta branscher är en ödesfråga inom såväl offentlig som privat sektor. Listan på yrken som beräknas sakna arbetskraft inom den närmsta tiden kan göras lång, både inom yrken som kräver hög utbildning och yrken med övrig utbildningsnivå. Som exempel beräknas det saknas läkare, lärare, mjukvaru- och systemutvecklare, poliser, psykologer, barnmorskor, biomedicinska analytiker, personer med civilingenjörsyrken och fritidspedagoger men också buss-, spårvagns- och lastbilsförare, byggnads- och ventilationsplåtslagare, personer med elektrikeryrken, golvläggare, hovmästare och servitörer, kockar och kallskänkor, kyl- och värmepumpstekniker och lokförare, för att ta några exempel. Inom de flesta näringslivsorganisationer menar man att bristen på kompetens beräknas vara en av de största framtida utmaningarna inom svenskt näringsliv. Att komma till rätta med frågan om kompetensförsörjning är en kritisk fråga som kräver en djupare diskussion på flera plan då frågan inte minst berör infrastruktur, utbildning, förenklingsregler för företag med mera. Vi i har belyst problematiken och har ett antal förslag för att komma till rätta med problemet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad ämnar minister och regeringen göra för att möta framtida utmaningar kopplade till kompetensförsörjningen?
fr · H8111250 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1250 Regelkrånglet i föräldraförsäkringen av (SD) till Statsrådet (S) har en förhållandevis generös föräldraförsäkring. Det är något vi ska vara stolta över, och vi ska från politiskt håll ska behålla den så öppen och flexibel som möjligt. Föräldraförsäkringens viktigaste funktion är att möjliggöra och underlätta för föräldrar att vara hemma med sina barn främst under småbarnsåren, men den kan nyttjas till dess att barnet fyllt . Tillsammans har föräldrarna . har det tillkommit förändringar som snarare går i motsatt riktning, det vill säga att föräldraförsäkringen har begränsats. Här ser vi bland annat ingrepp som reserverade föräldradagar som inte går att överföra. Vi ser också den så kallade fyraårsregeln, som innebär att föräldrar gemensamt endast kan spara totalt efter det att barnet fyllt . Resterande dagar brinner inne och tillfaller staten. Ute i verkliga livet hörs röster som påtalar problemen med dessa begränsningar. De kommer bland annat från föräldrar med eget företag som ser sina föräldradagar brinna inne då de inte går att överlåta, vilket skapar orättvisa. Exempelvis riskerar dessa barn att få färre dagar tillsammans med sin familj, eller att den andra föräldern är hemma utan ersättning. Skolstängningar och lovdagar är ytterligare ett problem för en del föräldrar där deras föräldradagar inte räcker till på grund av fyraårsregeln. Jag vill påstå att barnfamiljer utan dessa begräsningar skulle kunna planera föräldraledigheten bättre utifrån sina behov och även kunna ha en långsiktig plan och reserv för enstaka lovdagar och skolstängningar. Jag menar att flera av de begränsningar som införts inte gynnar familjerna och i synnerhet inte barnen. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att göra en översyn av de komplicerade regler som snarare skapar begränsningar än förutsättningar i föräldraförsäkringen, så att familjerna åter får mandatet att nyttja de avsatta dagarna i föräldraförsäkringen på egen hand?
fr · H8111251 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1251 Huvudmannaskapet för personlig assistans av (KD) till Socialminister (S) För oss kristdemokrater är det en självklarhet att du ska ha rätt att få den assistans du behöver för att leva ett liv som andra oavsett var i landet du bor. Så är det inte . Stat och kommun har ett delat ansvar. Alltför ofta ser vi att det blir kommunens budget – inte personens behov – som avgör assistansens omfattning. Många människor med funktionsnedsättning, och deras familjer, far oerhört illa. Så kan vi inte ha det. Vi kristdemokrater menar att staten måste vara ensam huvudman för assistansen. tog KD därför initiativ i socialutskottet tillsammans med M och V till den utredning som krävs för att detta ska bli verklighet. Glädjande nog vann vårt initiativ majoritetens stöd i . Genom tillkännagivandet uppmanas regeringen att skyndsamt tillsätta en utredning med målet att staten ska vara ensam huvudman för assistansen. Lagförslaget ska öka rättssäkerheten och kontinuiteten för personer med omfattande funktionsnedsättning som är i behov av personlig assistans. Utredningen ska också säkerställa att de personer som har ett kommunalt beslut om personlig assistans ska bibehålla sin rätt till assistans när staten blir ensam huvudman och att de ska omfattas av det rådande omprövningsstoppet för assistansersättning. Vi beklagar att januaripartierna (S, MP, C och L) röstade nej till initiativet att staten ska vara ensam huvudman för assistansen. Under debatten framkom att regeringspartierna inte hade bestämt sig för om det skulle vara bäst om det är stat eller kommun som har ett ensamt ansvar. Detta trots att berörda myndigheter, SKR och funktionshinderrörelsen i stort uttryckligen uttalar att de anser att det är staten som ska vara ensam huvudman för assistansen. S och MP uttryckte under riksdagsdebatten att de, i stället för att utreda detaljerna kring hur ett statligt huvudmannaskap ska vara utformat, vill utreda för- och nackdelar med att staten eller 290 kommuner får ett samlat huvudmannaskap. Detta är också i enlighet med januariöverenskommelsen som uttrycker: ”Utred också frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen. (Utredning 2021. Eventuell ny lagstiftning under nästa mandatperiod. Baserat på ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att följa januariöverenskommelsen och utreda om det är stat eller kommun som ska ha ett samlat huvudmannaskap för den personliga assistansen, eller avser regeringen att verkställa vilja om att det är staten som ska vara ensam huvudman?
fr · H8111252 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1252 Den ekonomiska situationen vid växelvis boende av (SD) till Statsrådet (S) infördes en reform som innebar att underhållsstöd till föräldrar med barn som bor växelvis fasades ut och kommer att avskaffas helt . infördes ett nytt bostadsbidrag för föräldrar med barn som bor växelvis, som ska ersätta underhållsstödet. Syftet har varit att föräldrar ska ges likvärdiga förutsättningar till ekonomiskt stöd oavsett hos vem av föräldrarna som barnet är folkbokfört. Detta är bra, och det är viktigt att särlevande föräldrar har likvärdiga förutsättningar när det kommer till ekonomiska bidrag. Detta gäller inte minst då det kommer till boendekostnad eftersom föräldrarna förväntas erbjuda ett fullgott boende för barnen. Enligt tidigare regler för bostadsbidrag har särlevande föräldrar med barn som bor växelvis inte haft likvärdiga förutsättningar att få ekonomiskt stöd till sitt boende, eftersom barnens folkbokföring har styrt vilket stöd som föräldern kunnat få, vilket i sig är konfliktdrivande. Reformen syftar till att justera detta. En färsk rapport från Inspektionen för socialförsäkring (2020:10) visar att ett avskaffat underhållsstöd för barn som bor växelvis inte fullt ut kompenseras av det nya bostadsbidraget. Analysen menar att majoriteten av de ensamstående föräldrarna får ett minskat bidrag som en direkt konsekvens av reformen. Det framgår också av rapporten att föräldrar med flera barn drabbas mer än de med färre barn samt att reformen givit större negativa konsekvenser för de med lägst inkomster. Den innebär också större negativa konsekvenser för kvinnor än för män då bidragen i genomsnitt minskar med för kvinnor och för män. Det vill säga att reformen missgynnar kvinnor mer än män. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet att ovan nämnda reform fallit väl ut, och vad avser statsrådet göra för att stärka situationen för särlevande föräldrar som i och med reformen får en försämrad ekonomisk situation?
fr · H8111253 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1253 Gränspendlare i av Boriana (M) till Finansminister (S) Enligt det nordiska skatteavtalet betalar en gränspendlare skatt i landet där han eller hon arbetar. I gäller ett särskilt Öresundsavtal, som innebär att om arbetet pågår hemifrån till ska skatt betalas i bosättningslandet. Många skånska gränspendlare har tvingats arbeta hemifrån på grund av coronarestriktionerna, något som påverkar deras beskattning samt orsakar extra administration för såväl arbetsgivarna som skattemyndigheterna i både och . De vore mycket välkommet med en särskild krislösning/dispens som ger gränspendlarna rätt till att fortsätta betala skatt i arbetslandet som pandemin pågår. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ till en sådan dispens, och om svaret är nej, varför inte det?
fr · H8111254 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1254 Situationen i av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Den humanitära kris som är resultatet av år av vanstyre i fortsätter. Enligt Program (WFP) riskerade 9,7 miljoner venezuelaner att dö av hunger . är situationen ännu värre. Landet plågas av brist på mat och mediciner, korruption, en inflation på 6 (enligt IMF) och ett kollapsat hälsovårdssystem. 5 miljoner venezuelaner har flytt landet på grund av hunger, våld och förföljelse. har WFP förhandlat om ett avtal med regimen om att kunna bistå landet med hjälp. Maduro kräver dock att hjälpen distribueras via regimens kanaler, vilket strider mot organisationens neutralitetspolicy. Det är inget tvivel om att regimen medvetet låter befolkningen svälta. Inför det av oppositionen bojkottade parlamentsvalet proklamerade Diosado Cabello, en av Maduros närmaste allierade, att ”den som inte röstar kommer inte att få mat”, och syftade då på att så kallade Clap-lådor (innehållande ris och mjöl från hjälpsändningar till de fattigaste) inte kommer att delas ut. Valdeltagandet blev , och valresultatet ger Maduro kontroll över parlamentet, vilket kommer att eskalera maktmissbruket och brotten mot mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta initiativ avser ministern att ta för att och EU ska sätta hård press på Maduros regim?
fr · H8111255 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1255 Den ökande arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) befinner sig mitt i en arbetslöshetskris som kommer att förvärras. Den ökande arbetslösheten drabbar först och främst alla de människor som inte kommer att ha ett jobb att gå till och därmed inte har en egen försörjning. Men det innebär också stora kostnader för statskassan och riskerar att tränga undan viktiga satsningar på välfärd och rättsväsen. Innan den djupa ekonomiska krisen bröt ut, till följd av coronapandemin, hade 27 av 28 EU-länder använt högkonjunkturen till att minska arbetslösheten. var dessvärre inte ett av dem. var den enda av alla EU:s medlemsstater där arbetslösheten ökat . Det säger en del om i vilket skick gick in i krisen. Dessvärre sticker ut även under krisens gång. Arbetslösheten ser ut att öka snabbare i än i många andra jämförbara länder. Hade utvecklats på samma sätt som exempelvis , och räknar IMF med att 100 000 jobb hade kunnat räddas, och räknar med att 80 000 jobb skulle kunna ha räddats. Arbetslöshetsnivån väntas i snitt stiga från år detta år. Effekterna av pandemin kommer att påverka arbetsmarknaden . Både arbetsgivare och arbetssökande behöver ställa om och vara aktiva. Minfråga till arbetsmarknadsminister är därför: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten?
fr · H8111256 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1256 Techbolagens monopolställning av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ingen har undgått att president fått sina konton på sociala medier nedstängda. Även flera konservativa röster har fått sina konton nedstängda utan förvarning om vilka riktlinjer man brutit mot. Samma utveckling kan vi se i , där konton stängts ned utan förvarning om varför, eller ens en notis om att, ens konto stängts ned. Våra grundlagar författades långt innan internet uppfanns. Debatten (och skvallret) från stadens torg har förflyttat sig till internet. Internet har blivit det nya åsiktstorget. Det är med mycket stort bekymmer jag ser röster tystas ned, utan att de har brutit mot några lagar, och de tystas inte av lagstiftare utan av chefer på de stora techbolagen som fått monopolställning. Blir man avstängd på samtliga av sina sociala mediekanaler har man svårt att få sin röst, med åsikter, hörd. Vore det valrörelse kan alltså chefer på techbolagen avgöra ett valresultat. Detta om något borde väcka oro. Med anledning av denna problembeskrivning vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att denna trend inte ska urarta och inskränka yttrande- och åsiktsfriheten i än mer än vad som redan gjorts?
fr · H8111257 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1257 Hedersförtryck under coronapandemin av (M) till Statsrådet (MP) Under den rådande coronapandemin stängs verksamhet efter verksamhet igen. Stängning av skolor och sportanläggningar och social distansering drabbar vissa särskilt hårt. För dem som lever under hedersförtryck och våld innebär en karantän att de utsätts för detta dygnet runt. Det finns någon frizon, ingen att tala med, ingen som kan slå larm. Följderna av covid-19 kommer att vara många och svåra. Den här frågan är en av dem som vi inte ens kan förutse vidden av . Det måste till aktiva åtgärder på olika nivåer i samhället, och en nivå är här i riksdag och regeringen. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har vidtagits, och avser statsrådet vidta några nya åtgärder för att garantera varje ung flickas och kvinnas frihet från hedersvåld och förtryck?
fr · H8111258 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1258 Offentlig upphandling av (SD) till Statsrådet (S) Värdet av den offentliga upphandlingen ökar, och uppgick de upphandlingspliktiga inköpen till . Det motsvarar närmare en femtedel av bnp eller per invånare. Enligt är ett av de länder som har högst andel upphandlingar med en till två anbudsgivare. I en forskningsrapport som är utförd på uppdrag av behandlas frågan om varför antalet anbud är så litet inom offentlig upphandling samt vad upphandlande myndigheter kan göra för att öka antalet anbudsgivare. Att ett fåtal företag kan lämna anbud är ett stort problem för det svenska näringslivet, inte minst för små företag som ofta driver en lokal verksamhet. Att öppna upp möjligheten för små företag att medverka vid offentliga upphandlingar skulle kunna ses som gynnsamt för kommuner som har tydliga miljömål, för att ta ett exempel. Anledningen till att få företag kan lämna anbud är ofta, enligt flera företagsorganisationer, orimliga krav som omöjliggör för små företag att medverka i upphandlingen. Dessutom riskerar en överdriven politisk styrning i form av exempelvis miljö- och jämställdhetskrav att skapa en obalans på marknaden, som inte gynnar vare sig offentlig verksamhet eller näringsliv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad vill statsrådet och regeringen göra för att underlätta för mindre företag att medverka vid offentlig upphandling?
fr · H8111259 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1259 Attentat av främmande makt på svensk mark av (M) till Utrikesminister (S) dömdes en rysk man av för att ha försökt mörda en tjetjensk landsman i dennes hem i . Offret för attacken Tumsu Abdurachmanov är världskänd för personer som intresserar sig för regimen i . Han är aktiv på Youtube och driver en blogg. Tingsrätten pekar på att dådet var initierat av den tjetjenske talmannen som en blodshämnd för att Tumsu Abdurachmanov uttalat sig kritiskt mot pappan till regimens president, . Tingsrätten skriver vidare i domen att det ligger en penningstark makt bakom dådet. Detta med tanke på den omfattande planeringen och omkostnaderna för att kunna utföra dådet. har vi sett ett antal mord och mordförsök utomlands kopplade till mot personer som uppfattas vara ett hot. förgiftades den ryske regimkritikern och hans dotter av nervgiftet novitjok i . i 2019 sköts den tjetjenske separatisten ihjäl i en park i mitt på blanka dagen. En man som har avslöjats som agent för den ryska säkerhetstjänsten häktades för brottet. President hade kallat Changosjvili för en "grym och blodtörstig person" som legat bakom ett terrordåd i . reagerade hårt på Skripalfallet efter att det konstaterats att det var det rysktillverkade giftet som använts och krävde på en förklaring. 23 ryska diplomater utvisades sedermera, och två ryska män pekades ut som ansvariga för dådet. Även utvisade ryska diplomater efter mordet i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vidtar ministern några politiska åtgärder i förhållande till stater som kan förmodas utföra attentat i ?
fr · H8111260 · 2021-01-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1260 Beredskap för ökad psykisk ohälsa av (SD) till Socialminister (S) Coronavirusets utbredning har försatt vårt samhälle och vår befolkning i ett förändrat och ibland mycket svårt tillstånd. Kraven på vård- och omsorgspersonal har ökat och arbetssituationer förändrats, människor har blivit permitterade eller uppsagda, anhöriga kan ha drabbats av svår sjukdom eller död, företagare har fått se sin verksamhet gå om intet, för att nämna några av de allvarliga händelser och omställningar människor ställts och ställs inför. Att förlora sitt arbete, att förlora sin verksamhet på grund av vårt ändrade rörelsemönster, att förlora nära och kära är allvarliga kriser i livet som kan innebära att vi drabbas av psykisk ohälsa. I en samhällskris som vi nu tvingas genomleva är det viktigt att vara beredd på att fler kan må psykiskt dåligt och förbereda så att den hjälp som behövs verkligen kan erbjudas. Jag vill därför fråga socialminister : Finns det tillräcklig beredskap för att kunna möta upp en förväntad ökad psykisk ohälsa och därmed minska risken för att drabbade avlider till följd av suicid, eller avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att regionerna klarar av att hantera detta?