ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112264 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2264 Lönekostnader för svenska företag av (SD) till Finansminister (S) I är lönekostnaden i den privata tjänstesektorn högre än i , vilket också kan betraktas som en viktig förklaring till att vi har EU:s högsta arbetsgivaravgifter. Dessa arbetsgivaravgifter är extra dyra för företag inom tjänstesektorn som är personalintensiva, det vill säga några av de företag som drabbats absolut hårdast av coronakrisen. Inte minst mot bakgrund av att regeringen brustit avseende stöd till personalintensiva branscher har flera företag sorgligt nog fått stänga igen, medan andra fortfarande kämpar för fullt för sin överlevnad. För dessa är sänkta arbetsgivaravgifter ett angeläget sätt för att över huvud taget kunna återhämta sig från de många påfrestningar som kommit med coronapandemin. Det bör ligga i regeringens intresse att svenska företag ska få en god möjlighet att kunna växa och anställa mer personal i . Inte minst är det viktigt , i då regeringen uppenbarligen har misslyckats med att pressa ned arbetslösheten. Svenska företagare, de som är motorn i det svenska samhället, bidrar gärna till att öka sysselsättningen bland befolkningen, men de behöver också få den möjligheten. Mot bakgrund av ovanstående önskas finansminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ till att sänka arbetsgivaravgifterna för svenska företag eller på annat sätt sänka deras lönekostnader så att företagen kan bidra till en högre sysselsättning i samhället?
fr · H8112265 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2265 för civil krishantering av (M) till Statsrådet (S) har precis via ett skriftligt samråd haft en fråga uppe om ett rådsbeslut om lagerkapaciteten för civila krishanteringsuppdrag. Regeringen avser att rösta för ett antagande av rådsbeslutet, vilket innebär att den lagerkapacitet för civila krishanteringsuppdrag (Warehouse II) som finns i och förvaltas av MSB ska förlängas . Det var som rådet fattade beslut om att skapa en lagerkapacitet för civila krishanteringsuppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att behålla det lager som finns i efter att dessa 18 månader har gått, och hur omsätts varorna i lagret så att det inte finns gamla varor i lager?
fr · H8112266 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2266 och av (M) till Utrikesminister (S) debatterade och fattade beslut om utrikesutskottets betänkande 2020/21: UU7 med rubriken . Alla åtta partier (alltså inklusive regeringsbärande S och MP) ställde sig då bakom ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tillsätta en oberoende för att granska det som kan beskrivas som den tysta diplomatin kring två centrala konsulära ärenden: och . noterade följande: ”Kommissionen ska ges tillgång till all information, inklusive sekretessbelagd information, och även aktivt söka information från anhöriga, tjänstemän och andra personer som har varit involverade i dessa konsulärärenden.” Slutsatserna ska redovisas . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministerns och regeringens arbete ut med att tillsätta en oberoende som ska granska ärendena med och och vars arbete ska redovisas ?
fr · H8112267 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2267 En jämlik stomivård av (M) till Socialminister (S) Jämlik vård i hela landet är av största vikt, och nationella uppföljningar och rekommendationer är ett sätt att tillgodose det. Lika viktigt är att medicintekniska produkter och hjälpmedel finns tillgängliga. Det nationella förmånssystem som utvecklats av ska säkerställa en god och jämlik modell för hjälpmedel. Över 43 000 personer lever med stomi. Orsakerna kan vara många, bland annat cancer, inflammatoriska tarmsjukdomar, skador eller missbildningar. är stomin tillfällig och kan opereras bort . Med en väl fungerande stomi kan de flesta leva som vanligt, men det är av största vikt att stomin är individanpassad. För av stomipatienterna kan det krävas utprovning av fler än tre stomiprodukter då kroppen förändras och kräver anpassning av produkt och vård. En förutsättning för detta är ett stort och brett sortiment. Tyvärr är tillgången till olika stomihjälpmedel ojämlik i landet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerhetsställa en jämlik stomivård?
fr · H8112269 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2269 Trafiken i av (M) till Infrastrukturminister (S) Vi nås av beskedet att statliga SJ känner sig tvingade att sluta köra tåg i innan avtalstiden löpt ut; detta på grund av pandemin och den ekonomiska situation de nu hamnat i. Detta till trots att regeringen varit tydlig mot alla bärare av kollektivtrafik att densamma ska upprätthållas och dessutom utökas i antal fordon om man inte med grunduppsättningen kan klara av att transportera människor på ett smittsäkert sätt under pandemin. Att staten i ena andetaget säger hur transportörerna ska göra, för att i nästa andetag – genom det statligt ägda bolaget – meddela resenärer i en hel region att den lämnas utan kollektivtrafik på sträckor som upprätthåller daglig arbets- och studiependling duger helt enkelt inte. Lika mycket som människor ska kunna lita på att pandemin hanteras på ett professionellt sätt ska de också kunna lita på att samhällsbärande funktioner hanteras professionellt. Att då helt kapa människors möjlighet att ta sig till och från studier och arbete slår omkull vardagen fullständigt. I den situation vi befinner oss måste vi kunna utkräva ansvar även av statliga trafikbolag. Och tar de inte sitt ansvar måste deras ägare agera och säkerställa att de gör det. Det handlar om att leva som man lär. Svårare än så är det inte. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att trafiken upprätthålls i ?
fr · H8112270 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2270 Barns och ungas idrottande av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrott och fysisk aktivitet är bra för vår hälsa och vårt välmående. Att idrotta och röra på sig under uppväxten medför ofta goda fysiska vanor under resten av livet. Coronapandemin har emellertid påverkat barns och ungas möjlighet till idrottande. Färska siffror framtagna av visar att föreningsidrottandet bland barn och unga i åldern 7–har minskat inom de flesta idrotter. Jämfört med 2019 har minskningen sett varit och sett . Mitt hemlän hade ett bättre resultat än genomsnittet i landet, vilket är glädjande. Dock är skillnaderna mellan regionerna stora och så även mellan olika idrotter. Möjligheten för barn och unga till idrottsövningar ska inte variera beroende på aktuell bostadsort eller vald idrott. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åtgärda det av pandemin orsakade bortfallet av föreningsidrottande bland barn och unga?
fr · H8112271 · 2021-03-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2271 Distansstudier av (SD) till Utbildningsminister (S) Gång på gång har vi fått höra om de negativa konsekvenser som följt i den livräddande pandemihanteringens spår. På nyheterna har vi återkommande fått höra historier om hur hemarbete och isolering skapar psykisk ohälsa och att det är tråkigt att inte få umgås med sina vänner. Bland de yngre generationerna har vi också fått höra om en förlorad tid och att det är mycket svårare att få hjälp eller arbetsro när undervisningen sker på distans. Faktum är dock att den bilden inte är helt sann. Även om det i många fall skulle kunna stämma för bland annat undertecknad är vi alla olika. För vissa elever har distansstudier snarare ökat möjligheten till ett effektivt lärande. Många tycker att det är skönt att få arbeta mer självständigt och utan stök och skrik. Det här gäller naturligtvis alla åldrar. Även i vuxenlivet ser vi hur många uppskattar hemarbete något oerhört och hur diverse olika företag rent av tjänat mer efter att man i större utsträckning anammat distansarbete – av de anställda som arbetar hemifrån vill faktiskt fortsätta att arbeta hemifrån även efter pandemin (bland arbetsgivarna vill att personalen ska tillbaka när det är möjligt). Anställda säger sig känna av mindre stress och får mer tid till sig själv och sin familj. Från såväl arbetsgivare som anställda har vi fått höra att produktiviteten i många fall också ökat till följd av hemarbetet. Kort och gott finns det för- och nackdelar med distansarbete, och hur vi är som personer påverkar också vilket som ger bästa resultat. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern någon potential i att verka för en mer individanpassad utbildningsform efter pandemin i syfte att möjliggöra för de elever som presterar bättre med distansstudier att kunna fortsätta med det?
fr · H8112272 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2272 Munskydd i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Även om regeringens så kallade experter än förnekar att covid-19 rör sig om mer än en droppsmitta har vi vetat att viruset sprids via luften. Studier har bland annat visat hur det kan ligga kvar i luften i efter att en smittad person lämnat platsen. Trots detta tillhör mun- och andningsskydd fortfarande inte någon norm i samhället – i synnerhet inte inom skolväsendet. I SVT har vi fått höra om hur 13-åriga blev instängd i ett rum till dess att hans mamma kunde hämta honom. Detta enbart för att han vägrade att ta av sig munskyddet i skolan efter att ha kommit tillbaka till skolan efter sportlovet. Han hade mycket goda skäl. Bland skolpersonalen var det flera som tidigare hade smittats av covid-19, och mot bakgrund av de många studier som finns vet vi att det förekommer mycket smitta på alla skolnivåer. Trots detta fick inte bära munskydd oavsett vilka skäl han eller närstående kunde tänkas ha, till exempel en underliggande sjukdom eller andra faktorer som inneburit att de tillhört en riskgrupp. Att ta det säkra före det osäkra blev omöjligt. Det är illa nog att en skola i agerar på detta sätt, men det går i linje med den låga och oacceptabla ribba som regeringen med tillhörande myndigheter har satt. Till följd av ovetenskapliga påståenden om negativa konsekvenser av munskydd, och den från statligt håll sanktionerade slapphänta hanteringen av basala skyddsåtgärder (såsom munskydd), har vi sett en stigmatisering riktad mot personer som bär munskydd; på sociala medier ser vi återkommande exempel på hån mot människor som använder skydden. Det låga användandet av munskydd innebär dessutom att dess effekt minskar avsevärt. Dessa är nämligen främst till för att förhindra att smitta sprids än för att förhindra att bli smittad. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern att det är ett problem med stigmatisering eller rent av förbud mot munskydd i skolan, och avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att snarare uppmuntra munskydd eller på annat sätt ändra detta?
fr · H8112273 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2273 Nya svenska medborgare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det svenska medborgarskapet har dessvärre kommit att bli alltmer urholkat. Färska siffror från visar att återigen toppar listan över nya medborgarskap. Det är bara lilla som delat ut fler medborgarskap per capita, dock har de till skillnad från i vårt fall i större utsträckning gått till medborgare från andra EU-länder. Enligt har också EU:s med råge högsta naturaliseringsgrad (förhållandet mellan antalet personer som förvärvade ett lands medborgarskap jämfört med beståndet av utländska invånare i samma land ). I låg den på 7,0 medborgarskap beviljade per 100 invånare bosatta, som EU-snittet låg på 2,0. Högst efter var med 4.7 medborgarskap beviljade per 100 invånare bosatta. var strax över 2 miljoner personer i utrikes födda, vilket innebär av befolkningen. Av de som invandrat och fått medborgaskap toppas listan av syriska invandrare följt av brittiska medborgare, statslösa, somalier, afghaner och irakier. En mycket stor del av de nya medborgarna kommer således från kulturellt avlägsna länder. Att personer som väljer att bosätta sig i anpassar sig bör naturligtvis vara lika självklart som det är i andra länder, och i många fall finns även en sådan vilja hos migranter. Problemet är dock att det till följd av det enorma antal människor som sökt sig till vårt land blir svårare. Vidare innebär det en ökad risk för utanförskap och ökad segregation. Om en migrant väljer att ta steget att bli svensk medborgare är det således också rimligt att vederbörande känner sig svensk. kan vi nog med fog veta att en stor del av de nya medborgarna inte gör det. Medborgarskapet ses snarare som ett privilegium utan några vidare krav på att ens förstå värdsamhället, normer eller ens språket. Villkoren för att kunna ansöka om att bli medborgare tillhör bland de mest slapphänta i världen. Att det ställs krav på nya medborgare och att de också de facto känner sig som svenskar blir extra viktigt när närmare var femte person i landet är född i ett annat land. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ser ministern något problem med att ur ett internationellt perspektiv delar ut så många medborgarskap, och kan vi förvänta oss tuffare krav för att få ansöka om och bli beviljad svenskt medborgarskap ?
fr · H8112274 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2274 Elförsörjningen i av (M) till Statsrådet (S) gick ut i med att det kommer att krävas statliga investeringar i stamnätet för för att säkra elförsörjningen i . Om inte elförsörjningen kan tryggas varnar för att det kan hota investeringar i framför allt fordonsindustrins elektrifiering. har liknande signaler kommit från framför allt och . Det är hög tid att regeringen börjar ta dessa varningssignaler på allvar och agerar. Konsekvenserna skulle annars bli att svenska företag inte kan expandera eller att nya företag inte kan etableras. Det är också ett allvarligt hot mot industrins omställning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta elförsörjningsutmaningen i och ?
fr · H8112275 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2275 Kostnader för digitala årsredovisningar av (M) till Näringsminister (S) Företagare brottas med en alltför omfattande regelbörda. De kostnader som företagare får lägga ned för att leva upp till regler har ökat med runt 1 miljard som först och haft ansvar för näringspolitik och regelkrångel. En väg för att minska regelkrånglet för företagare är digitalisering. Flera myndigheter förutom har tagit viktiga steg. Hos kan man göra fler olika ärende elektroniskt, vilket underlättar. lämnade in en hemställan, en begäran, till regeringen om att göra det obligatoriskt för företag att lämna in sin årsredovisning elektroniskt. Jag tycker att det i grunden är ett klokt förslag. Dock väcks frågor om hur detta skulle påverka framför allt mindre företag och då i synnerhet kostnaderna. skriver själva i sin begäran att ett obligatorium skulle kräva att företag skaffar en särskild programvara för att kunna lämna in sin årsredovisning elektroniskt. har tjänster för elektronisk årsredovisning , medan det för andra företag kan krävas inköp av och licens för nya program. uppskattar att den årliga kostnad som ett företag kan behöva betala för ett nödvändigt datorprogram ligger på mellan och . För stora företag är ett par tusenlappar en liten summa, och vidare finns det självklart vinster med att gå över till elektronisk hantering av årsredovisningar. är det viktigt att förenkla och hålla nere kostnaderna för företagarna på alla sätt, och inte minst vad gäller olika former av avgifter som man betalar för regler och administration. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska de kostnader som småföretagare kommer att behöva betala för att kunna lämna in årsredovisningar elektroniskt?
fr · H8112276 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2276 Skydd mot cyberangrepp för samhällsviktiga företag av (M) till Statsrådet (S) är ett av världens mest digitaliserade länder, men när det gäller cybersäkerhet ligger vi betydligt sämre till enligt flera internationella jämförelser. På ett antal områden finns det en betydande förbättringspotential. Det rör bland annat brister i samverkan med näringslivet och brister i författningsstöd, tillsyn, riktlinjer och myndighetsstrukturer. Säkerhetspolisen har även pekat på brister i säkerhetskulturen hos viktiga aktörer. , , har publicerat sin årsrapport . Rapporten pekar på flera betydande risker för säkerhet, bland annat avsaknaden för skydd av samhällsviktiga företag, vilket rimligen även borde innefatta läkemedelsföretag. Dessa svagheter har visats vid olika cyberangrepp mot svenska företag. redovisar FRA att det har skett flera uppmärksammade incidenter där data från företag och sjukvårdsinstitutioner stulits och spridits eller använts i utpressningssyfte. Detta är allvarliga yttre hot mot samhällets grundläggande funktionalitet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsådet att verka för att regeringen gör en översyn av samhällsviktiga företag i syfte att skapa bättre förutsättningar att skydda dessa aktörer mot cyberangrepp?
fr · H8112277 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2277 Ansvaret för ökade samhällsklyftor av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har intensifierat sina uttalanden om höjd kapitalskatt, återinförd fastighetsskatt och ett progressivare skattesystem för att minska ”de ökade samhällsklyftorna”. Huruvida har ”stora samhällsklyftor” är dock en politisk bedömningsfråga. Om vi tittar på Gini-koefficienten som mäter inkomstspridningen i ett land och som är det vanligaste sättet att mäta ekonomisk ojämlikhet, så kan vi konstatera följande: har en låg Gini-koefficient inom både och EU mätt, vilket betyder att vi har relativt små ”inkomstklyftor”. Tio länder inom EU hade en lägre koefficient än . Eftersom Socialdemokraterna har haft makten 53 av i svensk politik, och därmed är det parti som haft i särklass störst inflytande över samhällsutvecklingen, är det intressant att finansministern dragit slutsatsen att klyftorna är för stora i . Min fråga till finansminister är därför följande: Vilket ansvar bärfinansministern och hennes politik för de ökade samhällsklyftorna?
fr · H8112278 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2278 skatteplanering av (V) till Finansminister (S) Skatt är priset vi betalar för att leva i ett civiliserat samhälle, sa en gammal socialdemokratisk finansminister. Skatten finansierar vår gemensamma välfärd och utjämnar inkomstskillnader i samhället. Men tyvärr försöker såväl privata som kommunala bolag undkomma skatt genom skatteplanering. Det är mycket allvarligt. Att kommunala bolag agerar på sådant sätt är extra allvarligt då samhällsansvaret borde väga tungt i kommunernas ledningar. I försöker den socialdemokratiska kommunledningen undkomma skatt. Bakgrunden är att det kommunala allmännyttiga bostadsbolaget gjorde en stor vinst, bland annat genom utförsäljningar av lönsamma lägenheter. Allmännyttans vinst fördes över till ett bolag med stora förluster, för att sedan föras tillbaka till det kommunala bostadsbolaget. Genom att Ludvikahem skickar sitt resultat i så kallat koncernbidrag till kan man undvika över 15 miljoner i skatt. Bakgrunden till detta är att Kommunfastigheter har stora ackumulerade förlustavdrag sedan kommunen 1991 köpte bolaget i samband med att det bolaget lade ned gruvverksamheten (bolaget hade då stora ackumulerade förluster). Återigen har vi alltså en socialdemokratiskt ledd kommun som försöker undkomma skatt. Finansministern brukar med rätta fördöma sådant beteende då det undergräver allmänhetens förtroende och finansieringen av välfärden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern attvidta några åtgärder, utifrån exemplet , för att förändraskattereglerna eller på annat sätt agera i syfte att minska de kommunalabolagens skatteplanering
fr · H8112279 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2279 Fördelning av kostnaderna för sjö- och flygräddning av (C) till Infrastrukturminister (S) kunde vi ta del av anslagsframställan och treårsplan för perioden –2024. Planen innehåller ett flertal punkter kring angelägna satsningar. Bland annat framhålls vikten av investeringar i nya isbrytare och åtgärder för att ställa om statens fartyg i enlighet med de svenska klimatambitionerna. Av framställan framgår även att det ekonomiska läget är ansträngt, och verket pekar i dessa delar på att medel bör tillföras myndigheten. I fråga om sjö- och flygräddningen pekar specifikt på att anslaget för sjöräddning bör öka för att täcka kostnader för allmänhetens och fritidsbåtstrafikens behov avseende såväl sjö- och flygräddning som underhåll och drift av vissa sjösäkerhetsanordningar. Bakgrunden till myndighetens begäran är att det svenska systemet för sjö- och flygräddning (SAR-systemet) är ett gemensamt system. En i grunden kostnadseffektivlösning med flera användare/brukare – däribland handelssjöfart, skärgårds- och fritidsbåtstrafik, den civila luftfarten, Försvarsmakten samt annan flygverksamhet såsom icke tidtabellsbundna flyg, fritidsflygare med mera (så kallat allmänflyg). Därutöver kan helikoptrarna under vissa förutsättningar användas av andra myndigheter och . Kostnaderna för det gemensamma systemet finansieras enligt en etablerad finansieringsprincip där olika avnämare står för sina respektive kostnader i systemet. Försvarsmaktens kostnader finansieras således av Försvarsmakten, den civila luftfartens andel av kostnaderna genom att får ersättning via undervägsavgifterna, handelssjöfartens andel genom farledsavgifterna, och fritidsbåtstrafikens, allmänflygets och annan offentlig användning finansieras i sin tur över anslag. har den finansieringsprincip som gällt för det gemensamma systemet frångåtts. Problematiken har påpekats av under ett flertal år, och enbart kan det konstateras att som enligt gällande finansieringsprincip borde ha finansierats över anslag i stället har finansierats över farledsavgiften. Beloppet motsvarar av det samlade farledsavgiftsuttaget . yrkar mot denna bakgrund i sin framställan på att den etablerade finansieringsprincipen ska gälla så att respektive samhällssektor som nyttjar sjö- och flygräddningstjänst proportionerligt bekostar sin del och att anslaget därmed ska höjas. Med anledning av vikten av att inte höja farledsavgifterna ytterligare skulle jag vilja fråga infrastrukturminister : Hur ser statsrådet på att en del av de avgifter som tas ut från handelssjöfarten används för att finansiera kostnader som enligt gällande finansieringsprinciper är hänförliga till andra brukare, och anser statsrådet att denna del av farledsavgiften är att betrakta som en skatt eller avgift?