ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122468 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2468 av (SD) Projektbidrag från anslaget 2:4 Krisberedskap har frågat mig om vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att tillgodose att utdelade medel från anslag 2:4 Krisberedskap används på ett korrekt sätt. Anslag 2:4 Krisberedskap är ett viktigt verktyg för att utveckla krisberedskapen och det civila försvaret. Regeringen har i budgetpropositionen konstaterat att de utvecklingsprojekt som myndigheter genomfört bl.a. har bidragit till kunskapsuppbyggnad och att stärka den tvärsektoriella samverkan inom flera samhällsviktiga områden. Jag välkomnar granskning av projektbidrag från det aktuella anslaget för att säkerställa att det uppnår sitt ändamål och kommer att noga ta del av de slutsatser som framgår av granskningsrapporten. Regeringen kommer i en skrivelse till att återkomma med sina bedömningar utifrån de rekommendationer som har lämnat.
frs · H8122469 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2469 av (KD) En utredning om olaga intrång hos lantbrukare har frågat mig när den utlovade utredningen om olaga intrång hos lantbrukare kommer att presenteras. Som jag har framhållit har det inom pågått ett prioriterat arbete med att se över bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. Översynen har resulterat i en promemoria med förslag som syftar till att modernisera och stärka skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång. Förslagen innebär bl.a. att straffskalorna för brotten skärps och att det klargörs att tillämpningsområdet för olaga intrång även omfattar gårdsplaner. Promemorian remitterades till berörda myndigheter och organisationer .
frs · H8122470 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2470 av (M) Återkrav av bidrag med anledning av skilsmässor har frågat mig vad jag avser att göra för att skärpa regelverken och förhindra bidragsbrott . Alla former av bidragsbrott mot välfärdssystemen är oacceptabla. Inte en krona ska gå till någon som inte har rätt till det. Regeringen har därför beslutat om en rad åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I budgetpropositionen har beslutat ett övergripande mål om att andelen felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska minska. Flera myndigheter har tillförts medel för att intensifiera arbetet mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. förvaltningsanslag har tillförts . En särskild funktion på ESV bildas för att stödja och bidra till att samordna arbetet på myndigheterna. När det gäller har det i regleringsbrevet införts ett nytt mål om att motverka felaktiga utbetalningar. ska också redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att stärka sin förmåga att motverka bidragsbrott och för att stärka verksamheten för återkrav och fordringshantering. Dessutom har fått ett uppdrag att stärka arbetet med att se till att utbetalningarna blir korrekta redan innan utbetalning, och ett uppdrag att genomföra gemensamma riskanalyser med flera andra utbetalande myndigheter. Därutöver har regeringen genomfört skärpningar i såväl bidragsbrottslagen som i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Regeringen har också förtydligat i instruktion att myndigheten ska delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. Arbetet med att motverka brott mot välfärden behöver ytterligare stärkas. Därför avser regeringen att se över hur berörda myndigheters möjligheter att bidra i arbetet med att effektivt bekämpa bidragsbrott ska stärkas. Regeringen tittar även på hur informationsutbytet mellan myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner kan förbättras i syfte att motverka bidragsbrott och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen.
frs · H8122471 · 2021-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2471 av (M) Utredningen om enklare regelverk för mikroföretag har frågat mig när jag beräknar att det ska finnas en proposition om enklare regelverk för mikroföretag och när det nya regelverket för mikroföretagen ska träda i kraft. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter den pågående pandemin. Bland annat av dessa anledningar beslöt regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till förenklingar av regelverk med betydelse för mikroföretagande, dels överväga och föreslå vissa åtgärder som förenklar och moderniserar bokföringslagen. Tillsättandet av utredningen försenades tyvärr då coronapandemin drabbade och regeringen var tvungen att prioritera akuta åtgärder för att minska smittspridningen, och för att stödja näringsliv och arbetstagare. Därefter har ett antal åtgärder vidtagits för att ge utredningen stärkta förutsättningar att slutföra sitt arbete, bland annat har utredningstiden förlängts två gånger, och resurser till utredningen har tillförts. Utredningsdirektiven innebär att utredaren getts i uppdrag att identifiera regelverk som är särskilt betungande för mikroföretag och analysera möjligheterna att förenkla sådana regelverk och lämna relevanta förslag till förenklingar. Utredaren har därför möjlighet att potentiellt lämna förslag till förenklingar i ett flertal olika regelverk. Frågan angående om eller när eventuella propositioner kommer att överlämnas till med anledning av utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande kommer att vara beroende av dels vilka förslag som utredningen lämnar, dels de remissynpunkter som inkommer, dels den därpå följande beredning som kommer ske inom . Regeringen kommer att på sedvanligt sätt löpande informera om vilka propositioner den avser överlämna till .
frs · H8122472 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2472 av (M) Antibiotikaanvändningen i den globala djurhållningen har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit och vilka resultat som har åstadkommits för att minska antibiotikaanvändningen i den globala djurhållningen, och vilka nya åtgärder jag planerar att vidta för att minska antibiotikaanvändningen. Arbetet mot antibiotikaresistens har hög prioritet för den och svensk djurhållning håller världsklass. fasade som första land i världen ut tillväxtbefrämjande antibiotika utan att äventyra vare sig djurhälsa eller avkastning. Detta gör oss till en viktig förebild i omvärlden. Vi har EU:s lägsta användning av antibiotika till djur och ett ovanligt gott resistensläge. Detta är resultat av förebyggande djurhälsoarbete i nära samarbete mellan stat, näring och forskning. globala påverkansarbete håller hög kvalitet och vi är en trovärdig och pålitlig samarbetspartner till såväl som FN:s organisationer i arbetet för en restriktiv och mer ansvarfull användning av antibiotika i global djurhållning. Exempelvis drev på för ett förbud mot förebyggande antibiotikaanvändning till grupper av djur i förhandlingarna om och rådets förordning (EU) 2019/6 av om veterinärmedicinska läkemedel som snart börjar tillämpas. Vidare stödjer vi – på kommissionens uppdrag – i att omvandla sin handlingsplan mot antibiotikaresistens till konkreta aktiviteter enligt svensk modell. Regeringen har också avsatt 2019 till en global antibiotikafond för stöd till låg- och medelinkomstländer att börja arbeta med frågan samt sekonderat svensk expertis till olika FN-organisationer. Detta har lett till att den svenska modellen med förebyggande insatser fått stor global spridning till FN:s medlemmar genom olika publikationer som beskriver vårt sätt att arbeta för att motverka uppkomst och spridning av antibiotikaresistens. På svenskt initiativ driver kommissionen i EU:s frihandelsavtalsförhandlingar samarbete om ansvarsfull användning av antibiotika i djurhållningen i syfte att motverka antibiotikaresistens. Slutligen finns det en punkt i januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, att ska arbeta internationellt för minskad antibiotikaanvändning i djurhållning globalt.
frs · H8122473 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2473 av (M) Covidvaccinering och funktionsnedsatta i riskgrupp har frågat mig vilken dialog jag haft med ansvariga myndigheter för att funktionsnedsatta i riskgrupp ska bemötas på ett liknande sätt rörande vaccinering mot covid-19. Den som har störst behov av ett skydd mot covid-19 ska erbjudas vaccinet före den som löper lägre risk för allvarlig sjukdom och död. Personer som är eller äldre och som får insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ingår i fas 2 av prioritetsordningen. Regionerna har i och med överenskommelsen om genomförande av vaccinering mot covid-19 åtagit sig att följa den prioritetsordning som beslutat om.
frs · H8122474 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2474 av (SD) Efterkontroll i utlandet av krigsmateriel har frågat mig varför ett beslut om de nödvändiga förordningsändringarna för att kunna ge i uppdrag att utföra efterkontroller i utlandet inte har fattats, och bett om en ny bedömning om när ett sådant beslut kan fattas. Beredningen är inne i sitt slutskede och beslut kommer att fattas .
frs · H8122475 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2475 av (SD) Hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar och fråga 2020/21:2476 av (SD) Förutsättningarna för elsparkcyklar har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att höja hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar. har även frågat mig om regeringen avser att gå Transportstyrelsen till mötes och ta bort begräsningen på av motoreffekten för elsparkcyklar. Jag väljer att besvara de två frågorna i ett sammanhang. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att utreda behov av förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon. Uppdraget slutredovisades , efter två delredovisningar året innan. Slutrapporten innehåller ett flertal bedömningar och förslag, varav ett är en slopad motoreffektbegränsning för eldrivna enpersonsfordon med en bibehållen hastighetsbegränsning om /h. Slutrapporten bereds för tillfället på .
frs · H8122476 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2475 av (SD) Hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar och fråga 2020/21:2476 av (SD) Förutsättningarna för elsparkcyklar har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att höja hastighetsbegränsningen för elsparkcyklar. har även frågat mig om regeringen avser att gå Transportstyrelsen till mötes och ta bort begräsningen på av motoreffekten för elsparkcyklar. Jag väljer att besvara de två frågorna i ett sammanhang. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att utreda behov av förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon. Uppdraget slutredovisades , efter två delredovisningar året innan. Slutrapporten innehåller ett flertal bedömningar och förslag, varav ett är en slopad motoreffektbegränsning för eldrivna enpersonsfordon med en bibehållen hastighetsbegränsning om /h. Slutrapporten bereds för tillfället på .
frs · H8122477 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2477 av (V) Svårigheter för personer med funktionsnedsättning att flytta mellan kommuner har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheten för personer med funktionsnedsättning att flytta mellan kommuner och lita på att de kommer att få det stöd de behöver för att kunna leva, bo och arbeta som andra. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag som ska stärka enskilda personers möjlighet till självständighet och delaktighet i samhällslivet. Regeringen är medveten om att kommunernas tillämpning och handläggningstider skiljer sig åt i landet. För den som vill flytta mellan kommuner kan detta bli extra påtagligt. mottog regeringen slutbetänkande Översyn av insatser enligt LSS (SOU 2018:88). Betänkandet, som rör samtliga insatser enligt LSS, har remitterats och bereds inom . Därutöver bereds förslagen från Utredningen om merkostnader i bostad med särskild service enligt LSS (SOU 2021:14) samt direktiv till en ny utredning om huvudmannaskapet för den personliga assistansen. I samtliga dessa pågående processer är frågorna om nationell likvärdighet centrala.
frs · H8122478 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2478 av (C) Veterinärutbildning har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att möta bristen på veterinärer. Regeringen anser att det är mycket viktigt att djur får den vård som de behöver. Regeringen har därför förstärkt anslaget för veterinär fältverksamhet med 2020 och 2021, samt 2022. Anslaget delfinansierar distriktsveterinärernas verksamhet som har en viktig roll i att säkerställa tillgången till vård i hela landet och . har utfärdat i medeltal drygt 200 legitimationer för veterinärer . För att möta efterfrågan på djursjukskötare har gradvis ökat antalet utbildningsplatser från 40 till 80. Vid antagningen ökas antalet platser ytterligare till 100. Regeringen har vidare, i sin satsning för att bygga ut bristyrkesutbildningar, tilldelat extra medel på . permanentas nivåhöjningen till . prognoser baseras på arbetsgivarnas bedömningar om tillgång till nyexaminerad arbetskraft och är ett värdefullt underlag. Frågan om brist på veterinärer har också analyserats av Agrifood Economics Center i rapporten på veterinärer? (Rapport 2020:3). Av denna framgår bland annat att det med tillgängliga data är svårt att belägga brist på veterinärer generellt men att det finns tecken på att det kan finnas brist inom vissa sektorer och län. Regeringen och jag följer frågan noga.
frs · H8122479 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på frågor 2020/21:2479 av (M) hantering av stöd; 2020/21:2486 av (M) handläggning har frågat mig hur jag tänker komma till rätta med hantering av stöden. har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att lindra och lösa problemen hos drabbade företag som orsakats av hantering. Regeringen har arbetat intensivt med att hantera konsekvenserna av pandemin. Regeringen har sedan pandemins start sjösatt en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna för både jobb och företag. Stöd vid korttidsarbete är och har varit en viktig insats för att många företag ska kunna behålla sina anställda genom krisen. Stöd för stödmånader som infaller december 2020−juni 2021 har gått att söka . Företag som söker stöd för hela perioden, december 2020−juni 2021, kommer att få sex månaders stöd (december−maj) utbetalt efter att ansökan beviljats. Företagen gör sedan en avstämning och söker då, vid behov, stöd även för juni månad. Stödets omfattning har överskridit den initiala prognosen både vad avser hur länge stödet har behövts, antal ansökningar och den sammanlagda storleken på utbetalda stödbelopp. Dessutom har det inneburit en mycket stor och ny uppgift för . Regeringen har därför vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. Genom Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83) tillfördes myndighetens förvaltningsanslag för att bland annat hantera förlängningen av stödet. Genom Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121) har myndigheten tillförts ytterligare för att kunna möta den fortsatt höga efterfrågan av stödet och arbeta för att korta handläggningstiderna samt utveckla nödvändigt systemstöd. Regeringen har också tillsatt en överdirektör vid myndigheten som började . Det är givetvis självklart att de lagar och regelverk som finns ska följas. Det är uppenbart att har brustit när det gäller hanteringen av överklaganden. har täta kontakter med och myndigheten arbetar med en åtgärdsplan som kommer att följas upp kontinuerligt för att se att den får önskad effekt.
frs · H8122480 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2480 av (M) Skogspolitikens inriktning har frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern av vilken anledning ministern avstod från att underteckna skrivelserna om skogsrelaterade frågor inom ramen för European och om ministerns agerande ska tolkas som att regeringen inte står bakom budskapen som framförs i skrivelserna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. tog initiativ till en skrivelse om EU:s kommande skogsstrategi i syfte att ta upp frågan som en övrig fråga på jordbruks- och fiskeministrarnas möte i Europeiska unionens råd den 22–. Regeringen stödjer mycket av det som står i den österrikiska skrivelsen. Däremot hade vi gärna sett att den tydligare gav uttryck för den balans mellan hållbart brukande och bevarande som vill se i den kommande skogsstrategin.
frs · H8122481 · 2021-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2481 av (M) Basanslag till har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att förändra balansen mellan basanslag och takbelopp vid . Statens fördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor ska vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet i all forskning. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, ibland kallade basanslag, ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Forskningsanslagen är också nödvändiga för utbildning med hög kvalitet i hela landet, då möjligheterna att bedriva forskning vid alla lärosäten ökar och därmed även förutsättningarna för forskningsanknytning i utbildningarna. Svensk forskning och förutsättningarna för universitets och högskolors strategiska ansvar behöver stärkas genom höjda direkta forskningsanslag. I budgetpropositionen lämnade regeringen därför förslag och redovisade bedömningar om ökade medel till forskning och innovation. I budgetpropositionen föreslås och beräknas betydande höjningar av anslagen för forskning och utveckling med totalt 2024. I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenterar regeringen forskningspolitiken för åren 2021–2024. I propositionen redogör regeringen för vilka principer som bör gälla när medlen fördelas. Totalt beräknas de direkta anslagen att öka med . En stor del av de ökade medlen fördelas , bland annat för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. De direkta anslagen till forskning höjs därmed kraftigt med . Därutöver tilldelas universitet och högskolor ytterligare i tillfälliga medel . Syftet med de tillfälliga medlen är att minska effekterna av utebliven forskningsfinansiering på grund av pandemin. Fördelningen av de tillfälliga medlen görs regleringsbrev för anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Förslag om fördelning av ökningen av de direkta anslagen för forskning ingår i vårändringsbudgeten som lämnades till . har tilldelats i tillfälliga medel och föreslås i vårändringsbudgeten tilldelas ytterligare i ökade direkta anslag för forskning.
frs · H8122482 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2482 av (SD) Ökade övergrepp mot kristna och andra icke-muslimska kvinnor i har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera i enlighet med det jag säger i utrikesdeklarationen i fråga om det som sker i mot kristna och andra icke-muslimska kvinnor. Religions- och övertygelsefrihet är en mänsklig rättighet. Alla människor - oavsett kön - ska kunna leva och manifestera sin tro utan rädsla för att bli hotade eller förföljda på grund av sin religion eller övertygelse. Det är ofta kvinnor och minoriteter som hotas när rättigheterna åsidosätts. Dessa frågor är en viktig del av den svenska feministiska utrikespolitiken. UD och ambassaden följer noga utvecklingen i och har en dialog med och lokala civilsamhällesorganisationer. I de landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som kontinuerligt publicerar är religions- och övertygelsefrihet en stående rubrik, liksom kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. är pådrivande för att EU fortsatt ska ha en stark och enad röst till skydd för religions- och övertygelsefrihet. verkar även inom FN för att försvara och skydda individens frihet att välja religions- eller trosuppfattning, inklusive för kristna minoriteter globalt. Vidare deltar i den Internationella kontaktgruppens för religions- och övertygelsefrihet arbete, liksom i den Internationella alliansen för religions- och övertygelsefrihet för att stärka skyddet av religiösa minoriteter, inklusive de kristna, globalt. Jag har redogjort för regeringens arbete gällande utsatta kristna i svaret på fråga 2019/20:784 av , fråga 2019/20:798 av , fråga 2020/21:1464 av och fråga 2020/21:2386 av .
frs · H8122483 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2483 av (C) Älvdalskan som språk har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att följa uppmaning och företa det som är nödvändigt för att älvdalskan ska erkännas som landsdels- och minoritetsspråk i enligt konvention och om så inte är fallet, varför inte. Det gläder mig att se det engagemang som finns för älvdalskans bevarande, i och utanför kommun. Som en del av det gemensamma kulturarvet och den lokala kulturhistorien har älvdalskan ett stort värde. I och folkminnens instruktion är dialekter utpekat som ett särskilt ansvarsområde och myndigheten arbetar bland annat med rådgivning, forskning och information om dialekter. Inom ramen för dialektarbetet pågår bland annat det långsiktiga projektet med en i övre , som också omfattar . Frågan om älvdalskan som språk eller dialekt är komplex och det råder inte enighet i frågan bland språkvetare. Det finns också en mängd andra dialekter i som uppvisar större eller mindre skillnader gentemot både standardsvenska och älvdalskan. Jag anser att det är viktigt att avvägningar om vilka språk som ska vara nationella minoritetsspråk ska vara ordentligt underbyggda eftersom inte ska ta lätt på sina internationella åtaganden. Den bedömning som regeringen gjort avseende älvdalskan bygger bland annat på underlag från minoritetsspråkskommittén, en genomgång av skriftligt material och möten med företrädare för älvdalskan samt bedömningar från och folkminnen. expertkommittés senaste bedömning grundar sig i huvudsak på redan känd information och föranleder därför ingen ny bedömning från regeringens sida. Även om regeringen inte har sett anledning att ompröva hållningen i frågan om älvdalskans status vill jag återigen understryka att jag och regeringen ser ett stort värde av att älvdalskan bevaras. Som ansvarigt statsråd för både språkpolitiken och minoritetspolitiken överväger jag kontinuerligt vilka förändringsbehov som finns inom mina ansvarsområden. Däri ligger beslutade åtgärder, behov av nya insatser, efterlevnaden av internationella åtaganden och utvecklingsmöjligheter i stort på området.
frs · H8122484 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2484 av (C) översyn av kriterierna för begreppet riksintresse har frågat mig om jag tagit, eller har för avsikt att ta, några initiativ när det gäller översynen av kriterierna för begreppet riksintresse och kopplingen till regional betydelse för . Att en anläggning utpekats som riksintresse utgör inte skäl för , regionerna eller regeringen att göra någon annan bedömning av en viss trafikanläggnings behov av investeringsåtgärder. förvaltar en mängd vägar och järnvägar som inte är av riksintresse och där underhållet ligger på en hög nivå. Det är anläggningens funktion i transportsystemet som är styrande för dess standard och utformning. Funktionen är naturligtvis också av betydelse för drift och underhållsinsatserna. Stångådalsbanan är ett exempel på infrastruktur som är viktig för både regional och lokal utveckling. Den ekonomiska planeringen av infrastrukturåtgärder påverkas inte av om en anläggnings status som riksintresse eller inte förändras. har regeringens uppdrag att verka för en god tillgänglighet i hela landet och inte minst beakta infrastrukturens regionala betydelse, vilket jag förutsätter fortsatt tillämpas. I det ansvar som har enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden ingår att ange kriterier samt tillämpa dem för bedömning av vilka områden som anses vara av riksintresse. Som minister kan jag däremot inte uttala mig om en myndighets specifika bedömningar av kriterierna för begreppet riksintresse.