frs · H8122236 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2236 av (SD) Åtgärder mot betygsinflation har frågat mig om jag anser att rådande betygsinflation är ett problem och, i så fall, hur jag avser att agera för att stävja den betygsinflation som råder. Det finns tydliga signaler om att betygssättningen inte är likvärdig mellan skolor samt att betygen hos vissa huvudmän inte ger en korrekt bild av den faktiska nivån på elevernas kunskaper. Låt mig börja med att understryka att jag tar frågan om likvärdig betygsättning och problem med betygsinflation på stort allvar. Det är av stor vikt att det finns en tillit till betygssystemet bland elever, lärare och föräldrar men även i samhället i stort. Alla elever ska få en utbildning av hög kvalitet och de betyg som sätts ska på ett rättvisande sätt spegla elevers kunskaper, inte vilken skola eleverna går på. Det är viktiga utgångspunkter för svensk skola. Betygsinflation riskerar dock att urholka tilliten till skolan och betygssystemet och därför har regeringen tagit ett flertal initiativ för att detta ska motverkas. För att betygssättningen ska blir mer rättvis och likvärdig har regeringen initierat en lång rad åtgärder inom detta område, bl.a. infört en bestämmelse i skollagen som innebär att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra ett stegvist införande av digitaliserade nationella prov och utveckla gemensamma ramverk för de nationella proven. ska sträva efter att en så stor andel som möjligt av proven ska automaträttas för att öka objektiviteten i bedömningen. Elevlösningar som inte kan rättas automatiskt bör bedömas externt, det vill säga av någon annan än den undervisande läraren. Genom den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna har regeringen och samarbetspartierna kommit överens om att lärarna ska ges de bedömningsstöd som behövs för att betygen ska vara rättvisa och likvärdiga i hela landet. Vidare anges i överenskommelsen att nationella prov ska rättas centralt för att stärka likvärdigheten, varför getts i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur central rättning av nationella prov kan införas. Uppdraget redovisades och förslagen bereds inom . Utöver insatser direkt kopplade till provsystemet har regeringen beslutat om reviderade kursplaner för och vissa ämnesplaner för gymnasieskolan och vuxenutbildning som ska utgöra bättre arbetsverktyg för lärarna. Kunskapskraven har omarbetats för att ge lärarna bättre förutsättningar att sätta mer rättvisande betyg. erbjuder också stöd för en mer likvärdig betygssättning till lärare och har utarbetat stöd som rektorer och huvudmän kan använda i det systematiska kvalitetsarbetet, i sin fördjupade analys av betygssättningen. redovisade sitt uppdrag om att utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Som en följd av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna gav regeringen även utredningen i uppdrag att ta fram förslag som kan motverka betygsinflationen. Utredningens betänkande Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper (SOU 2020:43) har remitterats och förslagen bereds inom . Sammanfattningsvis pågår arbetet för fullt med att förbättra betygssystemet och att stävja betygsinflationen. Jag bedömer att ändringarna som gradvis införs kommer att bidra till en mer likvärdig betygsättning och att skillnaderna mellan provresultat och betyg ska minska. Därför har jag inte för avsikt att vidta några fler åtgärder. Om det visar sig att ytterligare åtgärder behövs är det dock något jag är öppen för att överväga.