ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111827 · 2021-02-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1827 Säkerhetsärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Säkerhetsärenden är enligt utlänningslagen ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet exempelvis förordar att en utlänning utvisas. utvisningsbeslut i dessa ärenden kan inte verkställas på grund av så kallade verkställighetshinder. Tidsbegränsade tillstånd ska då beviljas. och Säkerhetspolisen har framfört invändningar mot att bevilja tidsbegränsade tillstånd. Migrationsöverdomstolen har uttalat att det finns goda grunder för invändningarna men att det saknas stöd i lag för att meddela anstånd med verkställigheten av ett utvisningsbeslut när det inte är möjligt att förutse när en verkställighet kommer att kunna ske (MIG 2018:21). De tidsbegränsade tillstånd som beviljas i säkerhetsärenden är bara en månad kortare än tillstånd som beviljas asylsökande som bedöms som alternativt skyddsbehövande. Med tillstånden följer ett antal rättigheter: Personerna får arbeta i och återreseförbud eller andra spärrar kan inte registreras i , system för informationsutbyte inom ramen för polissamarbete, straffrättsligt samarbete och immigrationskontroll. Med tanke på att det rör sig om personer som Säkerhetspolisen bedömer som säkerhetsrisker är detta ytterst otillfredsställande. har efterfrågat lagändring, och Migrationsöverdomstolen pekar i MIG 2018:21 på att lagändring behövs. utlovade justitie- och migrationsminister att ett lagförslag skulle remitteras. Ett förslag som avser ärenden som handläggs enligt lagen om särskild utlänningskontroll har remitterats. Förslag som möjliggör för att exempelvis inhibera utvisningsbeslut i stället för att bevilja tillfälliga tillstånd i säkerhetsärenden enligt utlänningslagen saknas dock. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Avser ministern att ta initiativ till att ändra utlänningslagen så att i säkerhetsärenden inte behöver bevilja tillfälliga uppehållstillstånd vid verkställighetshinder i säkerhetsärenden, och i så fall när?
fr · H8111828 · 2021-02-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1828 al-Asadregimens utpressning i av (M) till Utrikesminister (S) I fortgår al-Asadregimens övergrepp mot den egna befolkningen. drivs en hårdför politik gentemot de medborgare som inte önskar vara en del av den syriska militärens övergrepp. Personer som flytt landet och ej genomfört militärtjänst under åläggs av regimen att betala höga bötesbelopp. Genom en lagförändring kommer den syriska regimens förmåga att bedriva utpressning gentemot medborgare i utlandet att öka. Lagförändringen gör det möjligt för regimen att konfiskera egendom som tillhör släktingar till personer som valt att ej betala bötesbeloppet. Många syrier i exil ställs således inför dilemmat att antingen betala en stor summa pengar till en regim som gjort sig skyldig till människorättsbrott, och som man flytt ifrån, eller att riskera att utsätta släktingar i för regimens konfiskering. Den syriska regimens utpressning får som konsekvens att inkomster från riskerar att gå rakt ned i fickor, och därtill stärka den syriska militären. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att agera i frågan för att motverka den syriska regimens utpressning mot personer i ?
fr · H8111829 · 2021-02-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1829 Advokater med koppligar till kriminalitet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Ett antal brottmålsadvokater har tjänat stora pengar , vilket naturligtvis kan innebära hårt arbete för rättvisas skull. Det kan också ha med något helt annat att göra, nämligen att de knutit den organiserade brottsligheten till sig, som i extrema fall även förskönas. I sina reklamkampanjer ser vi hur gansteradvokaterna märker ut sig med sin romantiserade bild av grov kriminalitet, till laglydiga och hederliga advokaters stora förtvivlan. Kort och gott kan vi konstatera att vissa offentliga försvarare är så indragna i den värld deras klienter lever i att de själva kan betraktas som kriminella. såg vi exempel på detta. En advokat prickades av för att ha förmedlat information från klienter som suttit häktade med restriktioner. En annan offentlig försvarare ertappades med att ha smugglat in brev till en åtalad gängmedlem, och i kunde vi läsa om en brottmålsadvokat som riskerar åtal för brott mot tystnadsplikten. Vederbörande misstänks ha läckt hemlig polisinformation och uppmanat personer att försöka påverka en mordutredning. Försvarsadvokater och offentliga försvarare har en oerhört viktig roll att spela i en rättsstat. De finns till för att tillvarata misstänktas rätt samt stå upp för och bevaka vederbörandes rättigheter gentemot polis, åklagare och domstol. Det minsta man kan förvänta sig är att dessa förhåller sig till rättsstatens spelregler. Vidare kan man fråga sig om lämpligheten i att samhället återkommande får bekosta höga arvoden till advokater som själva kan anses vara insyltade i kriminella nätverk. Mot bakgrund av ovanstående önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på förekomsten av så kallade gansteradvokater, och kan vi förvänta oss att ministern vidtar åtgärder mot bakgrund av det vi sett ?
fr · H8111830 · 2021-02-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1830 Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag av (M) till Statsrådet (S) har sin årsstämma. Då ska det bland annat väljas en ny ordförande för . har skött det allmänna uppdraget på ett för jägare mycket bra sätt. Regeringen har , trots löften innan valet, ändrat det allmänna uppdraget och tänker i stället låta sköta om mer. Regeringen ska i stället ge ett organisationsbidrag till . Det innebär att Svenska Jägareförbundets organisationsstöd kommer att styras via statens budget på ett helt nytt sätt . Det spekuleras nu friskt om vem som ska väljas och vilka kvalifikationer den nya ordföranden i ska ha. Jag utgår ifrån att regeringen och ministern inte har några synpunkter på vem som väljs som ordförande i ? Men min fråga till statsrådet är: Om den nya ordföranden i och jägareförbundet vill ha en återgång till det tidigare sättet när det gäller det allmänna uppdraget är då statsrådet beredd att ompröva sitt beslut angående det allmänna uppdraget?
fr · H8111831 · 2021-02-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1831 av (C) till Statsrådet (S) är viktigaste digitala kanal vid kriser. Det är här medborgarna ska få information om det aktuella krisläget och hur de ska agera. Men det är en kanal som inte är säker. Kommunikation via webbsidor kan använda olika protokoll. använder inte https, som är det enda protokoll som garanterar besökarens integritet och säkrar att kommunikationen inte avlyssnas av tredje part. Https säkrar även att användaren ska kunna lita på att webbservern är densamma som den utger sig för att vara. Detta har MSB valt att inte aktivera utan använder https enbart för och inte för . Att inte använda https för en webbplats gör det omöjligt att använda moderna säkerhetstillägg för domännamnet som minimerar risken att en antagonist visar en falsk webbsida för besökaren. Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att det är klokt att samhällets viktigaste informationskanal vid kris inte använder säkra protokoll och om inte, hur kommer statsrådet att agera för att ändra på detta?
fr · H8111832 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1832 Stöd för demokratirörelsen i av (SD) till Utrikesminister (S) I har rättegångar inletts mot nio högprofilerade demokratiaktivister. Bland de som åtalats för att 2019 ha organiserat en av de största prodemokratiska protesterna någonsin i staden finns advokaterna . Även mediemogulen står åtalad och är den första att prövas under den nya strikta säkerhetslagen, som införts av . Rättegångarna kan ses som att vill statuera exempel på vad som händer om man ifrågasätter kontroll över . Om de åtalade befinns skyldiga riskerar de i fängelse för att ha protesterat. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vidtar ministern några åtgärder gentemot för att i samband med rättegångarna visa stöd för demokratirörelsen i ?
fr · H8111833 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1833 Åtgärder mot olicensierat spel av (M) till Statsrådet (S) Regeringen införde tillfälliga spelansvarsåtgärder för speloperatörer med svensk spellicens eftersom regeringen antog att den pågående pandemin kunde öka problemspelandet. Det handlar om skärpta regler i fråga om individuella insättnings- och förlustgränser och en bonusgräns på . förlänger regeringen begränsningarna till sista . De skärpta reglerna berör inte de olicensierade spelsajter som svenska konsumenter spelar på, och kanaliseringen till det svenska licenssystemet beräknas därför minska. beräknades kanaliseringen ligga för nätkasino och har visat en sjunkande tendens sedan spellagen trädde i kraft . Om regeringens höga tonläge fortsätter och utredningsförslag blir verklighet riskerar kanaliseringen ytterligare att fortsätta sjunka, och riskerar detta hela licenssystemet. Socialförsäkringsministern uppgav för TT att: ”De aktörer som saknar licens ska kastas ut från marknaden. Det är kriminaliserat att tillhandahålla, främja och marknadsföra olicensierat spel, och det är allvarliga brott”. /…/ ”Det handlar om allt ifrån blockeringar av betalningar till att se till att kriminaliseringen av marknadsföringen leder till effekt.” Det tillämpningsområde för spellagen som regeringen valde innebär att det inte är olagligt att erbjuda och på olika sätt bistå olicensierat spel så länge spelet sker på internet, inte presenteras på svenska och inte erbjuder spel i svenska kronor. Sådant spel är enkelt att hitta och spela på, exempelvis med svenskt bank-id. Hade regeringen i stället valt den tillämpningsbestämmelse som under ledning av föreslog hade vi sannolikt haft mindre problem med olicensierat spel. Den utredning regeringen tillsatt berör inte olicensierat spel som enligt spellagen inte är olagligt. Det vore dock önskvärt om regeringen hade gett ett sådant direktiv till utredningen. Om regeringen har intresse av att vårda den omreglerade svenska spelmarknaden är det de utländska olicensierade spelbolagen som ska ha svårare att verka mot den svenska marknaden – inte de svenska spelbolagen med licens. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge den tillsatta utredningen under ledning av generaldirektör tilläggsdirektiv för att föreslå en skärpt tillämpningsbestämmelse i spellagen med syfte att förbjuda olicensierat spel?
fr · H8111834 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1834 Lättnader för allmännyttiga lotterier av (M) till Statsrådet (S) skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden som lämnade sitt slutbetänkande är nu ute på remiss. Utredningen har förutom bland annat marknadsföringsregleringar, riskklassificering och olicensierat spel också behandlat frågor som är viktiga för de allmännyttiga lotterierna. Ett av utredningens föreslag handlar om att de allmännyttiga lotterierna ska kunna ge ”bonusar” till sina prenumeranter i form av . Detta är något som prenumerationslotterierna länge har haft, och precis som utredningen fastslår är det inte att likställa med den typ av bonusar som nätkasinobolagen erbjuder. Ytterligare ett förslag som skulle underlätta för de allmännyttiga lotterierna är att de undantas från de hårda tekniska krav för certifiering som krävs. Utredningen slår precis som lotterierna fast att de är alltför betungande. Det vore rimligt om de allmännyttiga lotterierna och landets många bingohallar fick möjligheten att bli permanent undantagna från dagens tekniska krav som ställs i spellagen. Dessa två förändringar är viktiga att skyndsamt få på plats för de allmännyttiga lotterierna. Stora delar av vårt civilsamhälle får sina intäkter i form av fria medel från just lotteriverksamheten. De utgör också en omistlig del av det svenska samhället och bidrar stort till detsamma. Därför är det oroväckande att tidsplanen inte förefaller vara närmare än . Förslagen som rör de allmännyttiga lotterierna torde heller inte vara politiskt kontroversiella varför en snabb behandling av bör kunna ske. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att göra ansträngningar för att de allmännyttiga lotterierna ska få de i frågan nämnda lättnaderna ?
fr · H8111835 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1835 Nord Stream 2 av (L) till Utrikesminister (S) konstaterade dåvarande näringsminister att regeringen givit klartecken till Nord Stream 2. konstaterade han att regeringen var negativ men att den inte ansåg sig kunna säga nej till projektet. Bakom Nord Stream 2 står , det gigantiska ryska statliga gasbolaget. Men även tyska och franska bolag, bland andra, har starka intressen i Nord Stream 2-projektet. återstår innan projektet når sin hamn i . De båda Nord Stream-projekten är kontroversiella. Den nya amerikanska Bidenadministrationen har uttryckt stark kritik över vad de anser är en säkerhetsrisk för samt en försvagning av möjligheter att få tillgång till transitbetalningar. De senaste veckornas händelser har återigen satt ljuset på 2 och relationen mellan och . Detta i och med fängslandet av , den ryska regimenens brutalitet mot fredliga demonstranter och utvisningen av diplomater från bland annat . Med Nord Stream 2-projektet riskerar att stärka regim, som projektet försvagar en europeisk granne utsatt för rysk aggression och därtill riskerar att den ryska demokratirörelsen upplever att och EU vänder dem ryggen. Min fråga till utrikesminister är: Är ministern beredd att i EU driva frågan om att avbryta Nord Stream 2?
fr · H8111836 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1836 Statistik från hjälplinjer av (SD) till Socialminister (S) Redan tidigare under pandemin har experter inom barn- och ungdomspsykiatri varnat för ökande våld mot barn i hemmen. De har även varnat för att det finns risk för underrapportering och att mörkertalet kan vara stort. Vidare har de föreslagit att hjälplinjer för barn och ungdomar bör bidra med sin statistik samt att denna sedan skulle kunna analyseras med hjälp av expertstöd. Antalet samtal från barn och ungdomar till hjälplinjer har under pandemin ökat, men inga exakta siffror har publicerats. Osäkerheten gör att verksamma i arbetet för barns trygghet och säkerhet har svårt att avgöra vilka prioriteringar som ska göras. Det kan leda till nedprioriteringar, undanträngningseffekter och köbildning. Det framstår som att mycket mer behöver göras för att öka barns trygghet och säkerhet. Antaganden om läget ger inte alltid rättvisande underlag för riktiga insatser, och det är viktigt att det som görs prioriteras på rätt sätt. Statistik visar på fakta, och utifrån detta kan analyser göras, slutsatser dras och rimliga förslag till åtgärder sättas in. Därför vore det rimligt att samla in statistik från hjälplinjer för att på ett bättre sätt kunna sätta in rätt åtgärder på rätt ställe. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vad anser statsrådet om behovet av statistik från hjälplinjer för barn och ungdomar, och avser regeringen lägga fram ett förslag om detta?
fr · H8111837 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1837 Enskilda avlopp av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten finns det ungefär 691 000 små avloppsanläggningar i som har en vattentoalett ansluten men som inte är kopplade till kommunala reningsverk. Avloppsanläggningar som inte fungerar bidrar till övergödningen av sjöar, vattendrag och kustvatten. finns det fastigheter på landsbygden och i glesbygden som har egna fungerande lokala avloppslösningar. Försörjning med kommunalt vatten och avlopp är problematiskt när det handlar om glesa lokaliseringar och långa avstånd. Med teknikutvecklingen har insatser för välfungerande enskilda avlopp vidtagits av fastighetsägare. Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd om små avloppsanläggningar fungerar som utgångspunkt för vilka krav som ska ställas, och enligt 2 kap. 7 § måste en rimlighetsavvägning göras i varje enskilt tillsynsärende. De krav som ställs på små avlopp måste vara rimliga i förhållande till nyttan för hälsan och miljön. Kraven får inte leda till orimliga kostnader i förhållande till nyttan. Av framgår att det inte går att ställa obegränsade krav på den fastighetsägare som har ett enskilt avlopp, vilket fastighetsägare kan uppleva. Även innan kommunen ställer krav på utredning ska proportionalitetsregeln beaktas. Redan kostnaden för de undersökningar eller de redovisningar som kommunen kräver in måste stå i proportion till den miljönytta som man kan förvänta sig av undersökningarna. Genom kunskap om tekniska lösningar och miljökonsekvenser, förbättrad egen tillsyn för fastighetsägare, incitament och adekvat tillsynsarbete från kommuner kan de enskilda avloppens miljöbelastning åtgärdas som flexibla lösningar kan skapas utifrån geografiska förutsättningar och landsbygdens särskilda behov. Mark- och miljödomstolen i slår i en dom fast att kommunen måste peka på en konkret skada. Det räcker inte att döma ut ett enskilt avlopp med anledning av ålder. Kommunen har bevisbördan och är skyldig att tala om på vilket sätt en anläggning inte fungerar. Det finns anledning att överväga om kommunen ska ha rollen som myndighet som både underkänner en anläggning och sedan godkänner den. Ett alternativ vore att annan myndighet godkänner en anläggning. Kommunerna har egna intressen i va-frågor, exempelvis att ansluta fastighetsägare till kommunalt vatten och avlopp för att klara investeringen. Statens roll bör vara att underlätta för enskilda fastighetsägare att göra rätt utifrån ett miljöperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga klimat-och miljöminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kommunernas ansvar för bevisbördan ska tydliggöras samt att kommunernas roll som myndighet ses över för att stärka fastighetsägarnas roll i miljöarbetet?
fr · H8111838 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1838 Storspiggens påverkan på av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Det finns mycket storspigg i de svenska delarna av . Utvecklingen oroar på grund av utbredningens konsekvenser för ekosystemet. Forskare vid SLU ser anledning att bevaka fiskens roll i ekosystemet. Flera studier har visat att arten kan påverka rovfiskar som gädda och abborre längs kusten genom att spiggen äter rovfiskens ägg och yngel. Storspigg konkurrerar också om samma föda som unga abborrar och unga gäddor. Storspiggen kan förstärka övergödningens effekter genom att dess utbredning leder till en ökad mängd trådalger i grunda skärgårdsvikar på grund av att den äter upp de smådjur som annars skulle beta bort trådalgerna. I utsjön konkurrerar storspiggen dessutom om föda med sill och skarpsill. Storspigg bör inkluderas i övervakningsprogram, och storspiggens påverkan på ekosystem och fiske bör analyseras vidare. Kunskapen om hur mycket storspigg det finns i har ökat. Studier visar att storspiggen ökat kraftigt. Under vissa av de undersökta åren, 2001–2014, utgjorde storspiggen av den totala biomassan av fisk i den fria vattenmassan, där även sill och skarpsill lever. De högsta tätheterna av storspigg återfanns i vattnen runt och . finns inget kommersiellt fiske efter storspigg. Det kan finnas avsättning på en marknad av foderfisk och utvinning av fettsyror. Ett fiske av storspigg skulle också kunna avlägsna näring från . Fiske av storspigg kräver åtgärder vad gäller selektiva redskap samt även diskussion bland EU:s medlemsländer om villkor i övrigt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att storspiggens ökning ska minska i ?
fr · H8111839 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1839 Det extraordinära läget i gränsregionen mot av (M) till Finansminister (S) Det är ett extraordinärt läge för människorna som bor och vekar längs den norsk-svenska gränsen, och de behöver hjälp. ska vara världens mest integrerade region. Ändå fallerar det när det kommer till skarpt läge, och det är enskilda personer och företagare som får ta de största smällarna. Min fråga rör de svenska medborgare som arbetar på andra sidan gränsen, i . Sedan gränsen stängdes får endast människor med samhällsviktiga arbeten korsa gränsen för att ta sig till sin arbeten. Övriga fick med mycket kort varsel bestämma sig för att snabbt hitta ett boende i och korsa gränsen för att inte veta när de skulle kunna komma tillbaka till sin familj i igen. De personer som inte hann hitta ett boende i får nu inte komma till sina arbeten. Företagen de arbetar åt i är inte skyldiga att betala lön till svenska arbetare, även om det finns företagare som just nu gör det. NAV har inte kunnat erbjuda någon hjälp. Dessa människor står nu helt utan inkomst för att kunna betala hyra, mat och alla andra räkningar som fortsätter att strömma in. Kommunkontor i bland annat blir nu nedringda av desperata människor som vill göra rätt för sig genom arbete men inte kan och därför behöver akut hjälp. Inför kommande pandemier och kriser behöver de nordiska länderna betrakta gränslandet som en sammanhängande och djupt integrerad arbetsmarknadsregion. Det måste gå att stärka syskonskapet, hitta fram till fungerande avtal, ta fram gemensamma handlingsplaner och fungerande strategier och betrakta oss i som en helhet. Vi behöver varandra i , vi berikar varandra. Våra grannar på andra sidan gränsen är vår familj, våra arbetskamrater och vi tillhör samma samhälle. Våra barn spelar fotboll i samma fotbollslag. Att kommunerna har ett mycket stort ansvar för sina medborgare är naturligtvis något som staten kan använda som argument för att inte gå in med extra stöd och insatser i denna extraordinära situation. Min fråga till finansminister är därför: Avser ministern att ta något initiativ för staten ska gå in med stöd och insatser till de människor i gränsregionerna som hamnat i denna utsatta situation, och vilka åtgärder avser finansministern i så fall att initiera?
fr · H8111840 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1840 i av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) införde () en rad sanktioner mot till följd av det omfattande förtrycket mot oliktänkande. Diktatorn och hans son har bland annat portats från framtida IOK-evenemang, inklusive de som man uppmanat till bojkott av internationella evenemang i landet. Detta har undertecknad också lyft med kultur- och demokratiminister (i , skriftlig fråga 2020/21:887). Det är inte konstigt att många från idrottens värld reagerar mot auktoritära regimers förtryck, då idrott handlar om just brobyggande mellan olika individer. De i är ett tydligt exempel där idrotten ändå bidrog till det motsatta. Den fruktansvärda naziregimen fick legitimitet, och i efterhand har många ifrågasatt att man kunde acceptera att de fick vara värdland. Av den anledningen är det en aning märkligt att vi inte ser hårdare reaktioner mot de tilltänkta i – landet där miljontals etniska minoriteter blir inlåsta i politiska fångläger utan föregående rättsprocess. I nutidens största koncentrationsläger ser vi omfattande förtryck i form av tortyr, indoktrinering och tvångssterilisering mot människor enbart baserat på vilken folkgrupp de råkar tillhöra, och vi har fått omfattande rapporter om hur människor mördas som ett resultat av en systematisk organstöld. Mot bakgrund av de uttalanden vi sett från IOK är det osannolikt att de kommer att ifrågasätta värdskap för – trots användandet av koncentrationsläger mot människor som enligt många utsätts för vad som skulle kunna kallas för folkmord. I stället blir det upp till enskilda länder, alternativt idrottare, att agera. Kultur- och demokratiminister önskas svara på följande fråga: Avser ministern att agera i syfte att verka för en bojkott av i , och i sådana fall hur avser hon att lyfta denna fråga?