ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911455 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:455 Vaccinationsbevis av (M) till Socialminister (S) krävs nu vaccinationsbevis för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än 100 deltagare utan att begränsningar behöver tillämpas. Vaccinationsbevis är ett viktigt verktyg för att förhindra smittspridning och inte minst för att förhindra att ovaccinerade samlas i folktäta sammanhang och därmed kan sprida samt utsättas för covid-19. Dessutom innebär detta ett skydd för dem som av olika anledningar inte kan ta vaccinet. Däremot riskerar det nu tillämpade regelverket att många människor stängs ute från offentliga sammankomster trots att de är fullvaccinerade. Det rör sig exempelvis om svenska medborgare som har arbetat, studerat eller varit bosatta utanför Europeiska unionen och där fått sina två doser. Dessa kan inte få ett covidbevis. Detsamma gäller personer som av olika anledningar har fått en dos i och en dos i ett annat EU-land. Ytterligare en grupp är de som kommer från icke EU-länder och har fått två doser av ett av europeiska läkemedelsmyndigheten godkänt vaccin men som inte har ett europeiskt covidbevis. Det kan röra sig om utbytesstudenter, affärsresenärer eller besökare i . Alla dessa grupper hamnar nu i kläm med det nya vaccinationsbeviset. Ytterligare bekymmersamt blir detta om vaccinationsbevisen utvidgas till att omfatta fler verksamheter såsom gym och restauranger. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fullvaccinerade med ett av godkänt vaccin inte ska diskrimineras i tillämpningen av den nya förordningsbestämmelsen om vaccinationsbevis för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar?
fr · H911456 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:456 Benägenheten att anmäla våldsbrott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett sätt att mäta våldsutsatthet är att analysera antalet anmälda våldsbrott i den officiella kriminalstatistiken. Att enbart använda en sådan registerbaserad kriminalstatistik kan dock vara undermåligt då den bara visar det polisanmälda våldet och inte de brott som inte anmäls, det vill säga mörkertalen. Mörkertalet vad gäller våldsbrott i nära relationer uppskattas vara stort. Enligt Nationella trygghetsundersökningen (NTU) uppskattas att ungefär en tredjedel av brotten mot närstående polisanmäls, men att andelen varierar mellan olika typer av brott. Andelen kvinnor som gjort en anmälan var något större än andelen män. Det framgår dock inte om det är den utsatta personen själv som gjort polisanmälan eller om den gjorts av någon annan. Av rapporten framgår att det främsta skälet till att polisen inte kontaktades var att händelsen betraktades som en småsak eller att de själva redde ut händelsen. I rapporten framhålls att anmälningsbenägenheten kan vara lägre för händelser som personen vet eller inte tror är ett brott i juridisk mening. Här framhålls att trakasserier och verbala kränkningar ingår i de brott som omfattas av kartläggningen och att de kan ligga i gråzonen för vad som juridiskt sett utgör ett brott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att agera för att öka allmänhetens kunskap om vad som faktiskt räknas som brott och öka anmälningsbenägenheten av våldsbrott?
fr · H911457 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:457 Regeringens prövning av vattenmyndigheternas åtgärdsprogram av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram för kommande period lades fram . Havs- och vattenmyndigheten och ett stort antal kommuner, bland annat och kommuner, begärde då enligt bestämmelserna en regeringsprövning. Regeringen ska nu likt inför förra perioden pröva åtgärdsförslagen. I det arbetet ska den ta hänsyn till tillkännagivande beslutat . lär ha skickat en remiss med frågan om de myndigheter som har begärt överprövning står fast vid sin begäran. Hos Havs- och vattenmyndigheten tycks osäkerhet råda om huruvida det kommer att göras en regeringsprövning. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer regeringen att pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram, och när kommer det i så fall att ske?
fr · H911458 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:458 Kopparstölder vid järnvägen av (SD) till Infrastrukturminister (S) slog larm om att stölderna av koppar från järnvägsanläggningen ökade, med mångmiljonkostnader som följd för myndigheten. Bara var det 30 inrapporterade stölder, och antalet har fortsatt att stiga . Utöver kostnader för för att reparera och ersätta försvunnen kopparledning medför dessa stölder och sabotage mot anläggningen höga kostnader för ersättningstrafik med buss när tåg ställs in, samt orsakar problem med omledning av godståg. När tåg ställs in och resenärer får avsevärt längre restid med ersättningsbuss blir en ytterligare effekt att pendlarnas tilltro till att resa med tåg minskar. Risken för att komma sent till jobbet, missa möten eller lektionstid innebär att alternativet att köra bil kan för många bli det enda alternativet i stället för att tågpendla. Det finns inget som tyder på att problemet minskar. I november–december har till exempel tjuvarna slagit till mot Rååbanan mellan och . Denna bana är en av de mest utsatta, kanske till och med landets mest utsatta. Bara här har mer än kopparledning stulits . Att stjäla koppar är mer än en stöld, det är ett sabotage mot samhällsviktig infrastruktur och järnvägsanläggningen. Kopparstölder är ett stort samhällsproblem, sätter ibland in väktare, men det vore önskvärt att större insatser från polis gjordes. Ökad takt i utbytet till aluminiumledning samt stöldmärkt koppar, där möjlighet finnes, vore önskvärt. Men framför allt borde straffen skärpas för denna typ av sabotage mot samhällsviktig infrastruktur. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt avser ministern att agera för få bukt med kopparstölderna mot landets järnvägsanläggning?
fr · H911459 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:459 Dålig räls med urspårningsrisk av (SD) till Infrastrukturminister (S) spårade ett godståg ur med 38 av 68 vagnar påMalmbanan mellan och älv. Utöver kostnaden för att repareraspår, kontaktledning och vagnar beräknar att det kan ta uppemot enmånad innan kommer i fatt med sina leveranser. Även resandetågendrabbas av stoppet, och bussar får sättas in. Utöver ekonomiska konsekvenserär det en fråga om säkerhet. gällde det ett malmtåg, och förarenklarade sig oskadd. Om detta hade drabbat ett persontåg kunde utgången havarit en helt annan. Anledningen till olyckan är inte utredd. Oavsett detta är det oroandeatt i en rapport efter en annan urspårning i Gäddmyrkonstaterade att av rälsen var dålig och hade ”en onormal benägenhet attutveckla vertikalsprickor med risk för urspårning som följd”. Trots dennarapport var rälsen inte utbytt, vilket förefaller vara oansvarigt och utsättermänniskor, fordon, vagnar och anläggning för en onödig och omotiverad risk.Dessutom uppstår frågan om denna typ av räls finns på fler ställen i landet ochom den är föremål för att bytas ut omgående för att minimera risken förurspårning. stoppade utan förvarningjärnvägstrafiken mellan och på grund av omfattande skadorpå rälsen. Detta trots att känt till mer än ett hundratalsprickbildningar i mer än men valt att mörka detta för operatörer ochallmänhet. När var kallat till trafikutskottet efterlyste jaginformation om huruvida denna räls fanns på fler sträckor i landet, ochTrafikverket skulle återkomma med svar senare till utskottet. Detta har inteskett. Transparens gentemot allmänhet, politiker, operatörer och medier är avyttersta vikt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några generella åtgärder för att ska undersöka, åtgärda och rapportera om förekomsten av sprickbenägen räls på det svenska järnvägsnätet?
fr · H911460 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:460 Säkerheten på av (SD) till Infrastrukturminister (S) spårade ett godståg ur med 38 av 68 vagnar påMalmbanan mellan och älv. Utöver kostnaden för att repareraspår, kontaktledning och vagnar beräknar att det kan ta uppemot enmånad innan kommer i fatt med sina leveranser. Även resandetågendrabbas av stoppet, och bussar får sättas in. Utöver ekonomiska konsekvenserär det en fråga om säkerhet. gällde det ett malmtåg, och förarenklarade sig oskadd. Om detta hade drabbat ett persontåg kunde utgången havarit en helt annan. Anledningen till olyckan är inte utredd. Oavsett detta är det oroandeatt i en rapport efter en annan urspårning i Gäddmyrkonstaterade att av rälsen var dålig och hade ”en onormal benägenhet attutveckla vertikalsprickor med risk för urspårning som följd”. Trots dennarapport var rälsen inte utbytt, vilket förefaller vara oansvarigt och utsättermänniskor, fordon, vagnar och anläggning för en onödig och omotiverad risk.Dessutom uppstår frågan om denna typ av räls finns på fler ställen i landet ochom den är föremål för att bytas ut omgående för att minimera risken förurspårning. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera för att defekt räls på byts ut möjligt?
fr · H911461 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:461 Säkerhetsärenden enligt utlänningslagen av (M) till Statsrådet (S) Den tidigare justitie- och migrationsministern svarade på en skriftlig fråga att regeringen överväger olika alternativ till tidsbegränsade uppehållstillstånd vid verkställighetshinder i säkerhetsärenden. Likaså poängterades att frågan var under beredning i . Några förslag till ändringar av utlänningslagen i detta avseende har ännu inte presenterats. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att presentera ett konkret förslag till förändringar i utlänningslagen så att inte behöver bevilja tillfälliga uppehållstillstånd vid verkställighetshinder i säkerhetsärenden, och i så fall när?
fr · H911462 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:462 Gängkriminaliteten av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I sin regeringsförklaring upprepade statsminister det socialdemokratiska mantrat att hon tänker ”stoppa gängkriminaliteten”. Ett löfte som vi har hört förut från regeringen 1 och 2, där huvudarkitekten bakom dessa regeringars politik var just , i egenskap av finansminister. Undertecknad är därmed tveksam till att en minister som i högsta grad varit med och skapat problemen nu ges det yttersta ansvaret för att lösa dem. Vad tänker statsministern göra annorlunda som hennes föregångare inte gjorde? Har statsministern satt upp några mätbara mål för att ”knäcka gängen”, som går att utvärdera? Detta är relevanta frågor som statsministern måste ha svar på, eftersom den organiserade brottsligheten är starkare . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka reformer avser ministern och regeringen att genomföra som regeringen 1 och 2 inte genomförde och som kommer att ”knäcka gängen”?
fr · H911463 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:463 Biståndspolitiken av (SD) till Statsrådet (S) I höständringsbudgeten ger regeringen biståndsbudgeten ett tillskott som stretchar det svenska internationella biståndet till en total summa på . ligger budgeten på , vilket är mer än vad regeringen lägger på området Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Denna nivå gör till den näst största bidragsgivaren av internationellt biståndet inom . Mot denna bakgrund är det särskilt viktigt att vi objektivt utvärderar effektiviteten och träffsäkerheten i den svenska biståndspolitiken. Det lättaste sättet att göra det på är att lyssna till expertisen. I den senaste rapporten från () konstaterar myndigheten att det finns stora brister i regeringens hantering av biståndet till multilaterala organisationer. kom en rapport från Expertgruppen för biståndsanalys, , om biståndet till . Utredaren säger att det funnits en diskrepans mellan mål och faktiska resultat, dessutom har korruptionen varit utbredd. granskades enprocentsmålet av samma myndighet, som skrev följande: ”Flera indikatorer pekar mot att Sida ibland fått mer pengar än man kunnat förvalta med tillräcklig omsorg.” Här har vi tre rapporter som unisont pekar på systematiska brister i den svenska biståndspolitiken. Eftersom jag förutsätter att biståndsministern tagit del av dessa rapporter – men ändå fortsätter med samma biståndspolitik – går det inte att komma till en annan slutsats än att regeringen inte tar kritiken på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka slutsatser har statsrådet dragit av ovan nämnda rapporter, och avser statsrådet vidta några åtgärder utifrån sina slutsatser?
fr · H911464 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:464 Polisutbildningens attraktivitet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Sedan svensk polis omorganiserades från 21 lokala polismyndigheterna och en rikspolisstyrelse till en samlad myndighet har den lokala närvaron av poliser minskat. 2010 fanns det omkring 10 250 poliser i yttre tjänst, motsvarande varannan anställd polis, eller 109 per 100 000 invånare. Denna siffra har sedan sjunkit till strax över 9 000 poliser i yttre tjänst, som befolkningen har ökat. Detta motsvarar 88 poliser i yttre tjänst per 100 000 invånare. kommer också alarmerande rapporter om att nästan hälften av studieplatserna till landets olika polisutbildningar – som börjar – står tomma. Staten, det vill säga regeringen, håller alltså på att misslyckas med sitt mål om en ökad polisiär närvaro i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka skäl ser ministern till att studieplatserna på polisutbildningen står tomma, och avser ministern agera för att vända denna trend och öka polisutbildningens attraktivitet?
fr · H911465 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:465 En granskning av gangsterrappen av (SD) fick en fråga under en intervju i SVT om förslag att utreda gangsterrappen likt hur utredde vit makt-musiken . På denna fråga svarade kulturministern följande: ”Absolut titta på det och se om det leder till brott.” För är det onekligen en seger att bitvis få gehör från den nytillträdda regeringen. Vi hade, utöver att se om gangsterrappen leder till brott, även velat att granskningen kollade på de finansiella kopplingarna mellan gangsterrap och gängmiljöer. Med detta sagt är det uppenbart, utifrån domar och polisuppgifter, att det i flertalet fall finns nära kopplingar mellan gangsterrappare och gängmiljöer, samt att en del själva aktivt deltar i gängkriminalitet. En utredning skulle dock bidra till att klargöra i vilken utsträckning så är fallet, huruvida genren som sådan bidrar till rekrytering av unga in i gängmiljöer samt de finansiella kopplingarna. Den exakta utformningen av utredningen kan ses över framgent, det viktiga är att regeringen skrider till verket, vilket vi utgår ifrån att regeringen gör mot bakgrund av kulturministerns uttalande. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Avser ministern, enligt sitt uttalande, att verka för att regeringen vidtar åtgärder för att tillsätta en granskning av gangsterrappen, och när kan i så fall en sådan granskning väntas?
fr · H911466 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:466 av (M) till Näringsminister (S) För , , röstade ja till att sälja detstatliga bolaget , som har sitt huvudkontor i . Vid beslutet omförsäljning gjordes bedömningen att Metria kan utvecklas med en aktiv ochskicklig ägare som har motsvarande verksamhet som kärnverksamhet. Metria har under en rad år haft svårigheter att få tillräcklig lönsamhet. I den senaste kvartalsrapporten redovisas att Metria de första tre kvartalen 2021 levererat ett historiskt starkt resultat: ”Efter tre framgångsrika kvartal går vi nu in i årets sista kvartal med en stärkt position och lönsamhet. Vi har ett erbjudande som ligger i linje med våra kunders behov och en tydlig uppgift att hjälpa dem till smartare, säkrare och grönare beslut. Vi är väl positionerade, har insikt i de möjligheter som uppstår och kan därigenom fortsätta växa och förbättra lönsamheten.” Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att nu vidta utifrån beslut och senaste ekonomiska rapporter för att effektuera beslut att sälja Metria?
fr · H911467 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:467 Arbetet med våldsutövare av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Arbetet med våldsutövare ute i landet har till stora delar utvecklats genom engagerad personal som via kortare utbildningar på egen hand i sina kommuner utvecklat egna metoder och arbetssätt. En samhällsfunktion som prioriterar, utvecklar och samordnar arbetet med insatser till våldsutövare saknas. Det finns alltså ingen gemensam plattform eller samordnad enhet som verkar för att arbetet med våldsutövare ska bedrivas på ett effektivare sätt ute i landet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att effektivisera arbetet med att förebygga att våldsutövare begår ytterligare brott?
fr · H911468 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:468 En regionalisering av fastighetsskatten av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Ministern har rötter i och bör därför vara bekant med trafiksituationen i på ut mot . Avsaknaden av en fast förbindelse mellan och har orsakat köbildning och långa restider för många boende på västra . Särskilt påtagligt blir det när många göteborgare vill ta sig ut i den västsvenska skärgården. En ansträngd trafiksituation riskerar emellertid att bli direkt ohållbar när befolkningen växer, med ytterligare förlängda restider som följd. Klimat- och miljöministern bör naturligtvis göra allt hon kan för att underlätta för vanligt folk att resa kollektivt. Trafiksituationen i gör dessvärre långt många fler än nödvändigt beroende av bilen. Rimliga restider skulle göra kollektivtrafiken till ett mer attraktivt val mellan såväl fastlandet och öarna som på västra . Jag ser därför en fast förbindelse som ett viktigt närings- och miljöpolitiskt förslag, men också ett sätt att tillgängliggöra den västsvenska skärgården för fler göteborgare och turister. Denna typ av investeringar är dock kostsamma initialt och det finns ett stort behov av att förstärka regionernas ekonomi. Utan att behöva direktfinansiera lokalpolitiska reformer skulle regeringen emellertid kunna underlätta finansieringen för kommuner och regioner, genom att regionalisera fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter. För hade detta inneburit extra skatteintäkter om , vilket skulle möjliggöra för hållbara infrastrukturinvesteringar som de ovan beskrivna. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern vidta några åtgärder för att regionalisera fastighetsskatten?
fr · H911469 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:469 En promillegräns för eldrivna enpersonsfordon av (M) till Infrastrukturminister (S) fick Transportstyrelsen i uppdrag av regeringen att utreda eldrivna enpersonsfordon. De brukar populärt kallas för elsparkcyklar eller elcyklar. Transportstyrelsen har kommit med sin slutrapport, ofta kallad elsparkcykelutredningen. Utredningen anser att det är svårt att motivera att införa en alkoholgräns för eldrivna enpersonsfordon. Vad som främst anses tala för detta är att fordon enligt trafikförordningen inte får framföras av den som på grund av sjukdom, uttröttning, påverkan av alkohol, andra stimulerande eller bedövande ämnen eller av andra skäl inte kan föra fordonet på ett ”betryggande sätt”. I utredningen sägs även att om en promillegräns fanns skulle alltför många trafikanter omfattas och polisen få för mycket att göra. Likaså förs det fram att det inte finns tillräckligt underlag som kan ge en heltäckande bild att basera ett beslut om en promillegräns på. När gränsen för hur berusad man får vara på elsparkcykel går vid att man klarar att köra på ett ”betryggande sätt” är det svårt att avgöra om styrfyllan är tillåten eller ej. Så om tre, fem, sju eller nio drinkar innebär att man kör lagligt eller ej kan vara vanskligt att avgöra. En bedömning som baseras på hur vinglig framfarten är blir tämligen godtycklig, och konsekvensen blir därmed olikhet inför lagen. Med en promillegräns blir det lika för alla. , norsk trafikforskare, har kommit ut med den norska studien til glede og besvær. Han beräknar att risken för skador är fem till sju gånger högre med elsparkcykel än med vanlig cykel. Det hör även till saken att risken för att skada sig själv och andra vid styrfylla på elsparkcyklar inte blir mindre vid onykter körning. Transportstyrelsen föreslår dock att ska avråda från styrfylla, vilket kan vara svårt då det är tillåtet. Dubbla budskap är inte att rekommendera om regeringen verkligen vill få bort styrfylla på eldrivna enpersonsfordon. Det blir inte heller lättare att nå nollvisionen – att ingen människa ska omkomma eller skadas allvarligt i trafiken – med laglig styrfylla på elsparkcykel. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att införa en promillegräns för eldrivna enpersonsfordon eller vidta några andra åtgärder för att minska risken för olyckor?
fr · H911470 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:470 Covidvaccinering och personlig assistans av (M) till Socialminister (S) Just nu sker en mycket viktig vaccinering av dos 3 i mot covid-19. I Region följer man prioriteringsordning. 3 ges till följande grupper: Du som är född eller tidigare. Det ska ha gått mellan dos 2 och dos 3. Du som är född eller senare och har hemtjänst eller hemsjukvård. Det ska ha gått mellan dos 2 och dos 3. Du som har vårdnära arbete på särskilt boende för äldre, i hemtjänst eller hemsjukvård. Det ska ha gått mellan dos 2 och dos 3. Det finns många personer som har insatsen personlig assistans (LSS), vilket är en högre och mer omfattande insats än exempelvis hemtjänst. Den som har LSS har sannolikt en betydligt mer omfattande funktionsnedsättning än den som har hemtjänst. Risken att få en allvarlig sjukdom torde därför vara större hos en person med LSS-insats. Trots det rekommenderar att dos 3 ges till personer med hemtjänst innan den ges till de med LSS-insats. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att personer med personlig assistens (LSS) får dos 3 så snabbt som möjligt?
fr · H911471 · 2021-12-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:471 Stöd till äldre konsumenter av (SD) till Statsrådet (S) Många äldre personer önskar stöd i att öka sina kunskaper om digitala enheteroch internet samt olika tjänster på internet. Det finns även behov avkonsumentstöd kring digitala köp, det kan gälla hur man går till väga, frågorkring avtal och kring reklamationer. För att undvika digitalt utanförskap föräldre personer behövs mer riktat stöd. Enligt utgör äldre personer en majoritet i det digitalautanförskapet. Var femte pensionär använder nästan inte alls internet, och inteens hälften av de äldsta personerna har använt sig av samhällets e-tjänster.Behov av att använda internet kvarstår, eftersom många tjänster, ävenkonsumtion, förläggs digitalt i allt större utsträckning. Internetstiftelsenanvänder begreppet utvidgat utanförskap för dem som använder internet mensom saknar kunskap för att nyttja internets funktioner och behöver hjälp medolika saker, exempelvis hur de ska använda bank-id. Utbildning ochinformation är nyckeln till delaktighet. De organisationer som hjälper äldre personer med frågor kring digitala verktygär ovärderliga. Organisationen pekar på vikten av att äldrepersoner får stöd för att kunna hantera det digitala samhället och lyfter det somgörs för denna grupp samt att it-stöd finns via ochDigitalhjälpen, framtagen av . Det finns alltså bra stöd, men i konsumentfrågor behövs i många fall riktat stödav konsumentvägledare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet behov av utökad satsning på konsumentvägledning för gruppenäldre inom digitala konsumentfrågor, och hur ska det i så fall ske?