ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113561 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3561 Inrapporterade it-incidenter av (M) till Statsrådet (S) Sedan den nya säkerhetsskyddslagen trädde i kraft har noll it-incidenter inom kritisk infrastruktur rapporterats in till . Lagen, som är en del av NIS-direktivet och som ska stärka IT-säkerheten hos kritisk infrastruktur, gör gällande att aktörer som levererar samhällsviktiga tjänster måste rapportera in om en it-incident orsakar störningar. Dessvärre tros mörkertalet vara stort. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, uppskattar att uppemot hälften av de incidenter som inträffar inte rapporteras in. , , som är en av tillsynsmyndigheterna för NIS-direktivet har inte fått in en enda incidentrapport från de tolv aktörer de ansvarar för att övervaka. PTS har på grund av detta valt att inleda en granskning för att ta reda på vad detta beror på hos de aktörer de ansvarar för att övervaka. inkom totalt 87 rapporter från de drygt 560 aktörer som är skyldiga att anmäla it-incidenter enligt NIS-direktivet. MSB gör bedömningen att det bör vara betydligt fler, bland annat för att det exempelvis finns aktörer inom vissa sektorer som inte lämnat in en enda rapport, trots att aktörer med liknande verksamhet gjort det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att se över att skyldigheten att inrapportera it-incidenter fungerar som den ska och att alla med rapporteringsskyldighet lever upp till sitt uppdrag?
fr · H8113562 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3562 Ökade nätavgifter av (M) till Finansminister (S) Sedan tog över kontrollen av utbetalningar till företag som ska få nedsatt energiskatt har systemet hårdnat och allt fler företag får betala den högre avgiften. Kostnaden för många riskerar därmed att mångdubblas och därmed försämra svensk konkurrenskraft. Konsekvensen blir att vissa företag får nedsättning till förbrukad el i den industriella tillverkningsprocessen, medan företag som inte beviljats nedsättning för motsvarande tillverkning får en skattekostnad på i energiskatt för den el som konsumeras i motsvarande industriella tillverkning. Utöver de stora skillnaderna i kostnader som uppstår är det här tillvägagångssättet symtomatiskt för hur regeringen har bedrivit sin näringspolitik under snart två mandatperioder. Förutsättningarna för olika näringar och branscher skiftar snabbt och omöjliggör därför ett långsiktigt förhållningssätt samt gör att investeringar blir lidande. I ett läge när har ett av de högsta arbetslöshetstalen i måste regeringen börja se till näringslivets förutsättningar för att långsiktigt garantera en konkurrenskraftig ekonomi som drar till sig investeringar i stället för att det dras ned på dem. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att ändra i reglerna gällande energiskatten för att möjliggöra en mer rättvis tillämpning?
fr · H8113563 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3563 av (M) till Näringsminister (S) En säker och stabil telekominfrastruktur är nödvändig för ett modernt land som , när allt fler företag och samhällsviktiga funktioner digitaliseras. finns det ett antal aktörer, både privata och statliga, som agerar på den svenska telekommarknaden. infrastruktur vad gäller telekomsektorn ska både vara robust och stabil samt möjliggöra en fungerande marknadsstruktur. råder dock oklarheter gällande fördelningen av olika aktörer, såväl statliga som privata. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilken roll har ministern och regeringen gett i uppdrag till att ha jämte de kommersiella aktörerna på telekommarknaden?
fr · H8113564 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3564 Brister i kraftnätet av (M) till Näringsminister (S) i måste på grund av elbrist tacka nej till ett utländskt bolag som ville etablera sig. Därmed går man miste om uppemot 2 000 nya arbetstillfällen. upplever en otroligt stor omställning och tillväxt på arbetsmarknaden. Världens ögon vänds mot norra i stället för som alltid tidigare till storstadsområden i . Det har öppnat ett fönster med enorma möjligheter att skapa nya jobb och välstånd även i vår del av landet. Men tvingas kommun tacka nej och det på grund av att den nationella elinfrastrukturen, som ansvarar för, inte räcker till. Detta är något som inte får inträffa – att en liten ort i går miste om 2 000 arbetstillfällen för att har ett för dåligt kraftnät. I produceras stora mängder el från alla våra vattenkraftverk och även vindkraftverk. Det finns en stor oro i flera av landets kommuner när det gäller elförsörjningen, visar en ny undersökning från . Ska vi klara en grön omställning till mer fossilfri energi så kan vi inte sätta gränser, vi måste skapa möjligheter. Min fråga till näringsminister är därför: Vad avser ministern att göra åt de brister vi har i våra kraftnät, som innebär att orter liknande får tacka nej till 2 000 arbetstillfällen?
fr · H8113565 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3565 Bredbandsstödet av (C) till Statsrådet (S) Satsningen på bredband är viktig för att fler ska kunna arbeta och studera i hela landet. Den senaste bredbandssatsningen utlyses via (). Ett flertal organisationer har möjlighet att ansöka om utbyggnadsstöd, även fiberföreningar. Dessa har varit avgörande för utbyggnaden och bör även spela en nyckelroll framåt. Ansökan om bidrag görs hos PTS via en portal med ett omfattande kartunderlag, där PTS anger prioriteringar av fastigheter. PTS specificerar också att utbyggnadsstöd endast kan sökas för prioriterade fastigheter, vilka redovisas i kartunderlaget. I ansökningsportalen framgår inte PTS kriterier för prioritering av fastighet, vilket är anmärkningsvärt. Öppenhet och transparens är viktigt för legitimiteten. Vid genomgång av PTS-underlaget finner flera fiberföreningar inga eller endast ett fåtal prioriterade fastigheter i sina områden, vilket innebär att fiberföreningsområden är helt oprioriterade och i praktiken blir uteslutna från att ansöka om bidrag. Av sju fiberföreningar i med sammanlagt över 1 400 fastigheter med åretruntboende som ännu inte är anslutna, är det endast en förening som har prioriterade fastigheter enligt PTS bedömning. Det begränsar kraftigt deras möjlighet att bidra till att kunna nå bredbandsmålet. De har med anledning av detta gjort en skrivelse till statsrådet. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att fiberföreningar kan ta del av bredbandsstödet?
fr · H8113566 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3566 kritik med anledning av upprustningen av armén av (SD) till Försvarsminister (S) riktar i granskningen Att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna kritik med anledning av upprustningen av armén. Enligt riksrevisorn har armén i realiteten ”inte haft möjlighet att uppnå det som riksdag och regering har beslutat om”. I rapporten står bland annat: ”Förbanden har inte utvecklats på ett ändamålsenligt sätt, deras möjligheter att lösa sina uppgifter i krig har begränsats och det råder fortfarande oklarheter kring hur de ska utformas med personal och materiel för att möta en kvalificerad motståndare”. Revisorerna listar fem huvudorsaker, bland annat försummelse av materiel, underfinansiering, toppstyrning och otydlighet. rekommenderar därför regeringen att sätta tydliga mål som går att följa upp. Regeringen bör också se till att satsningar på flyg och ubåtar inte ideligen orsakar ändrade planer, vilket går ut över andra förbands materielköp. Vidare uppmanar Försvarsmakten att fortsätta utveckla förmågan att mobilisera, ge arméchefen mer makt samt tydligare beskriva konsekvenserna av olika regeringsbeslut. Av denna anledning vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av kritik?
fr · H8113567 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3567 EU-systemet för smittspårning av (SD) till Socialminister (S) går inte med i EU:s nya digitala plattform för att snabbare smittspåra covid-19 över landsgränserna, får vi läsa i branschtidningen . är också det enda landet i EU som inte har bett passagerare att fylla i sina lokaliseringsuppgifter i Passenger Locator Forms (PLF:er) under pandemin. PLF är digitala blanketter som ska användas på en ny EU/EES-plattform, och syftet är att snabbare kunna smittspåra covid-19 över de olika landsgränserna, varför också samtliga medlemsländer har bjudits in att delta. Att ingå i samarbetet är ändå fullt möjligt, men bekräftade på ett möte i för allvarliga gränsöverskridande säkerhetshot att man inte avsåg att delta. Tanken med plattformen är att passagerare som reser mellan EU-länderna via exempelvis flyg, båt eller tåg ska kunna fylla i sina kontaktuppgifter via en app i mobilen eller datorn. Sedan överförs de digitala formulären till en gemensam databas som är knuten till EU:s system för allvarliga gränslösa hälsohot (and , EWRS). Tack vare denna plattform kan de EU- och EES-länder som är anslutna till systemet smittspåra resenärer betydligt snabbare, då processen till stor del automatiseras. Detta ska i sin tur bidra till att hindra smittspridning samt isolera nya virusvarianter som dyker upp. har stuckit ut under pandemin beträffande den närmast obefintliga smittspårningen, såväl den nationella som internationella. beslutade man exempelvis att avsluta den lilla pågående internationella smittspårning av covid-19 som gjordes på flygplan. I har huvudansvaret legat på de med bekräftad covid-19 att kontakta personer som riskerar att ha blivit smittade. Högt uppsatta representanter från ECDC har tydligt uttryckt att man ser flera risker med den svenska hållningen och i stället rekommenderat att kontakten sköts av en smittspårare. har vidare försvårat för smittspårning, bland annat genom att stoppa den app som tidigt tagits fram av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Vilka skäl ligger bakom att till skillnad från andra EU-länder valt att inte använda sig av digital teknik för smittspårning och avstår från att delta i EU:s nya plattform för att snabbare smittspåra covid-19?
fr · H8113568 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3568 Energistadgefördraget av (V) till Statsrådet (S) pågår en process att reformera det internationella energistadgefördraget (ECT). Den senaste förhandlingsrundan ägde rum den 6–, och nästa formella förhandlingsmöte sker . Som jag påpekat tidigare i bland annat interpellation i kan bolag stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet med stöd i ECT:s så kallade investerarskyddsklausul, även kallad ISDS. År av miljö- och klimatarbete kan spolieras eller få en väldigt hög prislapp om bolagen vinner. Stater kan inte omvänt stämma bolagen med stöd av investerarskyddet. Bolagen har allt att vinna, staterna allt att förlora. framgick det att det tyska energibolaget har stämt på för landets framsynta beslut att avveckla sina kolkraftverk. har bolaget hotat med en miljardstämning mot för att riksdag röstat igenom ett förbud mot uranbrytning. har stämt av miljöskäl. Den första gången ledde det till att försämrade utsläppskraven på kolkraftverket Moorburg i . Den har det lett till att har erbjudit i kompensation för avvecklingen av kärnkraften i . Genomgående för dessa stämningar är att bolagen gör detta med stöd av det internationella energistadgefördragets investerarskydd. Glädjande nog pågår en process inom ECT att förändra eller helt ta bort investerarskyddet, men den processen förefaller gå mycket långsamt. Länder som , , , , och ska övertygas vid sidan om de flesta EU-länderna. har redan helt och hållet lämnat ECT. Varför ska över huvud taget vara med i ett avtal som ger storbolag alla rättigheter och stater endast skyldigheter? Varför ska vi vara med i ett avtal där fossilbolag får en arena att försvåra den viktiga klimatomställningen genom miljardstämningar i hemliga tribunaler? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken är position är inför förhandlingarna , och är regeringen beredd att lämna det internationella energistadgefördraget helt och hållet?
fr · H8113569 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3569 Covidbevis för svenskar vaccinerade i av (V) till Statsrådet (S) För svenskar som fått en vaccinationsdos i och en vaccinationsdos i är det inte möjligt att få ett covidbevis via svenska trots att de uppfyller villkoren. För de personer som har norskt bank-id finns en lösning då de kan få den svenska dosen inregistrerad i Helsenorge (motsvarigheten till covidbevis.se). En motsvarande funktion finns inte i . Ett flertal svenskar kan därför inte få nödvändigt covidbevis för att kunna resa till exempel till för arbete. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att även vaccinationsdoser tagna i grannländer ska kunna registreras i svenska system så att personer kan få tillgång till covidbevis?
fr · H8113570 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3570 Utbetalning av solcellsstöd av (M) till Statsrådet (S) I vårändringsbudgeten (proposition 2020/21:99) utökades anslaget 1:7 Energiteknik med . Skälet uppgavs vara att möjliggöra för de privatpersoner som redan hade investerat i solceller och ansökt om bidrag att också kunna få ersättning. Det gäller alltså de privatpersoner som kom i kläm då regeringen valde att ändra stödmodellen. Undertecknad har tidigare ställt flera frågor till statsrådet i detta ärende och blev nöjd med det besked som gavs i vårändringsbudgeten. har undertecknad däremot fått kännedom om att några utbetalningar till berörda personer ännu inte har verkställts. Ansvarig handläggare på hänvisar till att regeringen ännu inte har beslutat om att ändra i förordningen för utbetalning av solcellsstöd, varför pengarna inte kan betalas ut. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att besluta om att ändra i förordningen för utbetalning av solcellsstöd?
fr · H8113571 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3571 Situationen inom djursjukvården av (M) till Näringsminister (S) arbetsgivare har uppmärksammat riksdag och regering på den allvarliga brist som råder på yrkeskunniga inom djursjukvården och att bristen dessutom väntas eskalera ytterligare. Regeringen har sedermera låtit den problematiska situationen landa i en utredning som ska avlämna sitt förslag . Det är mycket olyckligt att regeringen inte har valt att agera tidigare, eftersom läget är akut . Detta är något som inte minst var uppenbart . I hittillsvarande diskussioner har bland annat fört fram förslag som skulle kunna realiseras direkt och som skulle kunna innebära viss lättnad i rådande situation. Ett exempel är att låta utländska veterinärer skriva sina journalanteckningar på engelska. En annan åtgärd gäller djurvårdare som arbetar på undantagsregler från det så kallade behandlingsförbudet och handlar om att deras situation skulle kunna permanentas. Med tanke på djuren är det uppenbart att något måste göras . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga näringsminister : Finns det några åtgärder som ministern kan tänka sig att vidta för att avhjälpa den akuta situation som råder inom djursjukvården?
fr · H8113572 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3572 Miljöbilsdefinitionen av (M) till Infrastrukturminister (S) I svaret på min skriftliga fråga 2020/21:3037 förklarar infrastrukturministern mycket riktigt att den andel som enligt EU:s upphandlingsdirektiv ska uppfylla en miljöbilsdefinition ska uppgå till . Det innebär att resterande av upphandlade fordon mycket väl skulle kunna fortsätta vara till exempel etanol- och/eller biogasfordon. Trots det har regeringen aviserat att den redan nu lägger om miljöbilsdefinitionen, vilket i sin tur skulle hindra bilar med förbränningsmotor och biodrivmedelsdrift att komma ifråga för offentlig upphandling. Enligt uppgift finns det inga sådana krav på att införa en miljöbilsdefinition i EU:s direktiv. Detta skulle i så fall bli en överimplementering. Inom politiken brukar vi tala om vikten av teknikneutralitet och att det är det faktiska utsläppet som ska mätas och regleras. Likaså är vi allt fler som arbetar för att helhetssyn och livscykelperspektiv ska vinna gehör, eftersom detta är viktigt för bioekonomin. Med hänvisning till detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka skäl ligger till grund för att ministern avser att införa en ny miljöbilsdefinition ?
fr · H8113573 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3573 Nya genomiska tekniker och EU av (M) till Näringsminister (S) diskuterade EU:s ansvariga ministrar kommissionens studie om användningen av nya genomiska tekniker. Inför miljömålsrådets möte fördes en diskussion i frågan i miljö- och jordbruksutskottet, som mynnade ut i att utskottet stod bakom regeringens förslag till ståndpunkt. I densamma uttryckte regeringen bland annat: ”Regeringen ser positivt på att man tar mer hänsyn till produktens egenskaper och användning vilket skulle möjliggöra en bättre analys av produktens säkerhet med avseende på människors och djurs hälsa och miljön. Tekniska framsteg och innovationer bör användas för att påskynda omställningen till ett hållbart livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras.” Detta hade varit viktiga och värdefulla ord att nämna vid ministrarnas diskussion. Men som enda land i EU valde att inte säga något alls. Det är anmärkningsvärt med tanke på den stora betydelse den nya genomiska tekniken kan få för den framtida livsmedelsförsörjningen. Men också för det efterlängtade besked som kommissionens studie innebar för samhälle, forskare och företag. Det är därför viktigt att den fortsatta processen i EU landar rätt och verkligen tar mer hänsyn till produkters egenskaper och användning, så som regeringen mycket klokt aviserade i miljö- och jordbruksutskottet och också borde ha yttrat på miljörådet. Med hänvisning till detta vill jag fråga näringsminister : Av vilka skäl avstod från att yttra sig under denna punkt, och hur kommer ministern att nu agera för att EU-processen ska riktas in mer på produkters egenskaper och användning?
fr · H8113574 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3574 Hemsändande av kriminella afghaner av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en intervju med den österrikiska tidningen säger talibanernas talesman att talibanerna är beredda att ta emot de afghaner som nekas asyl i . I synnerhet dem som dömts till utvisning på grund av brott. har tillfälligt stoppat alla verkställigheter av avvisningsbeslut till . Men efter Mujahids uttalande öppnar sig möjligheten att kan bli av med i alla fall de som begått brott i och ska utvisas. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern med anledning av uttalandena från talibanerna att ta initiativ till att försöka sända hem kriminella afghaner till , och om inte, varför?
fr · H8113575 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3575 Ersättning från Justitiekanslern till livstidsdömd av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En 22-åring dömdes till livstids fängelse efter mordet i i då en man sköts ihjäl efter en födelsedagsfest. Mordet hänger samman med den långvariga konflikten mellan två kriminella nätverk i södra . Totalt åtalades 16 personer i målet, som även innefattade förberedelse till mord på andra personer. Av de 16 dömdes 13 personer, varav fyra till livstid. En av dem var 22-åringen. Han fälldes för medhjälp till mord och förberedelse till mord. Han bedömdes vara en viktig figur i nätverket, skriver . skriver vidare att 22-åringen nu får i ersättning för ett annat mål där han satt frihetsberövad misstänkt för grovt penningtvättsbrott. Beslutet är fattat av Justitiekanslern (). I en deldom som föll friades 22-åringen från misstankarna, men undanröjde hovrätten det beslutet och skickade målet tillbaka till tingsrätten. Åklagaren , som lade ned åtalet, skriver: ”Den misstänkte är häktad i annat mål, avseende grova brott. Den påföljd som kan bli aktuell i det häktade målet fall är sådan att nu väckt åtal avseende grovt penningtvättsbrott blir utan betydelse”. ”Jag hade så pass insyn i att jag insåg att han sannolikt skulle dömas. Det skulle vara rent resursslöseri att ta det till förhandling i förhållande till vad han riskerade att få.” Åtalet lades alltså ned på grund av 22-åringens andra grövre brott – inte för att han var oskyldig. Trots detta väljer JK att nu ersätta honom för han satt frihetsberövad. ”Justitiekanslern har lagt sökandens uppgifter om frihetsberövandets längd till grund för sin prövning av ärendet. Sökanden har rätt till ersättning för lidande enligt Justitiekanslerns praxis. Hänsyn har tagits till sökandens ålder vid frihetsberövandet (). Begärd ersättning för ombudskostnader är skälig och godtas”, skriver justitiekanslern i beslutet. beslutade JK att tillerkänna en dömd sadistisk våldtäktsman ett skadestånd på från svenska staten. Anledningen var att slagit fast att den våldtäktsdömde kan ha varit under när han våldtog två kvinnor i och därför dömdes till ett för hårt straff av först och senare Hovrätten över och . Att Justitiekanslern ersätter kriminella på detta sätt är rent skrämmande och borde föranleda kraftiga åtgärder från regeringens sida. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att se över regelverket kring Justitiekanslerns sätt att agera, och om inte, varför?
fr · H8113576 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3576 Regeringens inställning till vaccinpass för kulturevenemang av (SD) till Socialminister (S) Från allt fler håll kommer krav på införande av vaccinpass, det vill säga ett intyg som visar ett negativt PCR-test, bevis på antikroppar eller att man har tagit två sprutor vaccin. rapporterar att Producenter och Privatteatrar publicerade en skrivelse till , och . Föreningen kräver att regeringen inför bevis om komplett vaccination, negativt PCR-test eller negativt antigentest för att besöka arrangemang. Flera aktörer inom konsert- och musikindustrin välkomnar ett vaccinpass, och enligt en undersökning som Kantar har genomfört på uppdrag av Producenter och Privatteatrar är av svenskarna positiva till att uppvisa ett så kallat vaccinpass för att komma in på konserter och andra liveevenemang. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vad är regeringens inställning till ett vaccinpass i syfte att möjliggöra för kulturarrangörer att öppna upp för större publik?
fr · H8113577 · 2021-09-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:3577 bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) Expertgruppen för biståndsanalys () har släppt en ny rapport, Punching Above Its Weight or Running With the Crowd?, i vilken man menar att biståndet, som uppgår till hela , till varit missriktat i stor utsträckning. ”I huvudsak har resultaten av utvecklingssamarbetet varit svaga.” skriver att ”det internationella utvecklingssamarbetet har varit svagt är ett övergripande tema i rapporten och en överväldigande majoritet av de osannolikt många miljarderna till har gått till militära ändamål. För svensk del är det i huvudsak biståndsmyndigheten som fördelar pengarna.” Biståndsarbetet har kännetecknats av att policyer ”med fördefinierade lösningar på utifrån uppfattade problem har baserats på en begränsad förståelse för hur fungerar”, heter det i rapporten. , som sammanställt rapporten åt , hävdar att de ekonomiska flödena har haft stora negativa konsekvenser för möjligheterna att göra stabilt. Det har inte heller blivit bättre av att biståndsorganisationerna har varit ”extremt många” utan någon naturlig ledning i någon sektor. efterlyser , enligt , ”ett strategiskt omtag” av engagemang i . Detta måste bygga på förståelse, och biståndsarbetet måste ta hänsyn till verkliga förhållanden och justeras efter hur det fraktionerade klansamhället förändras . För perioden –2024 har anslagit ytterligare till . Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Drar statsrådet några lärdomar av rapporten, och vilka i så fall, och vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta med hänsyn till rapporten när det gäller bistånd till omvärlden?