ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911106 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:106 Ökad samverkan på vägarna av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter från branschorganisationen () finns cirka 680 000 lastbilar registrerade i . Till detta tillkommer cirka 10 000 utländska lastbilar som kommer till . Antalet anmälda rena transportstölder, det vill säga från lastbilar, ligger på omkring 2 000 stycken . All typ av kriminalitet, människosmuggling, narkotikatransporter, transportstölder, dieselstölder, stulna bilar och båtmotorer, gängkriminellas transporter med mera färdas och transporteras på det svenska vägnätet. Till detta tillkommer trafikbrott av olika slag. Trots detta har antalet trafikpoliser minskat drastiskt, och är antalet cirka 200. Detta innebär att det är i princip riskfritt att använda vägnätet för alla typer av kriminella transporter. Detta känner även utländska stöldligor till. SÅ har sammanställt en enkät om stölder i samverkan med polisen och , som presenterades . Kritiken mot polisens engagemang och tillgänglighet är svidande. Lönlöst att anmäla brott, bristande intresse från polisen, ingen återkoppling om anmälan görs, brottsanmälningar läggs ner direkt, långa väntetider hos polisen med mera är något av den kritik som framkommer. anmäler alltid när de utsatts för brott. Detta är mycket dåligt då chaufförer finns ute runt och ofta märker om något avviker från det normala. Deras iakttagelser kan vara avgörande för polisen att lösa olika sorters brott. I enkätsvaren framkommer att av de svarande bevittnat något som kan ha varit brott men inte tipsat polisen om detta. Många uppger att anledningen är att det är för långa svarstider hos polisen. av de svarande är positiva till att anmäla och tipsa om detta kunde göras lättare, exempelvis genom en app. Enligt SÅ saknas säkra rast-och uppställningsplatser för lastbilstransporter. Vägsamverkans mål är att kriminaliteten ska minska, tryggheten på vägarna öka och att iakttagelser som avviker från det normala ska meddelas polisen. SÅ och kommer på eget initiativ att i samverkan med polisen starta upp projektet , med Grannsamverkan som förebild, för att öka engagemanget, tryggheten och säkerheten dygnet runt på det svenska vägnätet. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska kriminaliteten och öka tryggheten på det svenska vägnätet?
fr · H911107 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:107 Åtgärder med anledning av Transportstyrelsens rapport av (C) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har slagit hårt mot flygmarknaden både vad gäller passagerare och flygningar i det svenska luftrummet. Det har i sin tur lett till ett underskott i de avgiftssystem som Transportstyrelsen administrerar. uppgick underskottet med undervägsavgifter till och för avgiftssystemet för säkerhetskontroll av passagerare (GAS) till drygt 700 miljoner. prognostiseras ett motsvarande mycket stort underskott i samma avgiftssystem. Just nu rullas dessa underskott framåt men måste, om inget annat görs, tas ut i form av kraftigt höjda kostnader i flygtrafikens avgiftssystem. Statsrådets egen expertmyndighet, Transportsstyrelsen, rapporterade om detta. Transportsstyrelsen beskriver i rapporten effekterna av vad som riskerar att hända om Transportsstyrelsen med flera som tillhandahåller avgiftsfinansierade trafiklednings-/säkerhetssystem måste ta ut det ackumulerade underskottet 2020/21 rätt av i form av höjda avgifter i nedanstående punkter: högre biljettpris för passagerare och flyggods kraftig påverkan på tillgängligheten inom landet och mellan och övriga världen på grund av att flyglinjer riskerar att upphöra ett minskat intresse från utländska flygbolag att trafikera samt negativa klimateffekter en allmän påverkan på branschen och konkurrensen. Ytterligare en aspekt är om överflygande internationell trafik flyger en längre sträcka för att undvika svenskt luftrum med dess högre avgifter. Det leder till negativa klimateffekter. Rapporten i sin helhet: /sv/publikationer-och-rapporter/rapporter/Rapporter-luftfart/hogre-avgifter-for-systemkritisk-infrastruktur-inom-luftfarten/ Den uppkomna situationen är en effekt av pandemin. Jag utgår från att statsrådet tagit del av och redan förbereder snabba åtgärder för att hantera den uppkomna situationen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder planerar ministern och regeringen att vidta med anledning av den rapport presenterade ?
fr · H911108 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:108 Unga som utsätts för sexuell exploatering av (V) till Socialminister (S) Unga som utsätts för sexuell exploatering är en alltmer uppmärksammad grupp, men i stället för att de betraktas som utsatta för en våldshandling är beskrivningen oftast att de själva har en psykiatrisk problematik eller ett destruktivt beteende. Detta framkommer bland annat av olika riktlinjer och rekommendationer, i tolkningen av lagen om vård av unga (LVU) och enligt den kartläggning som presenterat. I handböcker och vägledningar om utredning av barn och unga, orosanmälningar, brottsutsatthet respektive våldsutsatthet, nämns inte målgruppen över huvud taget. har ett utbildningsmaterial om "sex mot ersättning", men den enda konkreta insats som specificeras från sida är LVU, utifrån definitionen att sexuell exploatering är ett "socialt nedbrytande beteende”. För är det orimligt att den enda insats som faktiskt rekommenderas för målgruppen syftar till att tvångsvårda ungdomarna för att de har ett socialt nedbrytande beteende, när de i själva verket har blivit utsatta för våld och övergrepp. material behöver uppdateras för att ge tydligare vägledning till yrkesverksamma inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, som möter unga som utsätts för sexuell exploatering och våld. Det bör finnas angivet vilken evidens som finns för de insatser som rekommenderas och vilka goda exempel som finns på hur utsattheten kan hanteras. Det behövs också ett uppdrag för att utveckla nya metoder för målgruppen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att tillgängliga riktlinjer och rekommendationer hålls uppdaterade för att unga som utsätts för sexuell exploatering ska få det stöd som behövs?
fr · H911109 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:109 Inkludering av barn och unga som utsätts för sexuell exploatering av (V) till Socialminister (S) De flesta kommuner och regioner har särskilda arbetssätt och metoder riktade mot våldsutsatthet, framför allt i form av olika typer av vård- och behandlingsprogram och rutiner som fungerar som stöd för personal att upptäcka tecken på våldsutsatthet, ställa rutinfrågor om våld och bemöta våldsutsatta samt rutiner för oros- och polisanmälan. I dessa rutiner hänvisas ofta även till nationella riktlinjer och rutiner, men varken de regionala vårdprogrammen eller de nationella riktlinjerna omfattar begreppet sexuell exploatering. För att barn och unga ska få utrymme att berätta om de utsatts för sexuell exploatering krävs att vårdpersonal och socialtjänst faktiskt ställer frågor om detta och, inte minst, har kunskap att hantera svaret. Det finns ett utbildningsmaterial om ”sex mot ersättning”, men för att det ska kunna tillämpas behövs rutiner för upptäckt av barn och unga som utsätts för sexuell exploatering och övergrepp. För framstår det som att det finns ett behov av ett förtydligande, för att barn och unga som utsätts för sexuell exploatering rutinmässigt ska tillfrågas om den typen av utsatthet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att målgruppen och dess behov ska inkluderas i nationella riktlinjer och föreskrifter om våld?
fr · H911110 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:110 Rutiner för polisanmälan när unga utsätts för sexuell exploatering av (V) till Socialminister (S) I föreskrifter och allmänna råd anges att en polisanmälan ska göras om ett brott har begåtts mot ett barn. Vidare står att om en polisanmälan inte görs ska detta särskilt motiveras, och det ska beskrivas på vilket sätt en polisanmälan skulle strida mot barnets bästa. Trots det är det ovanligt att gör polisanmälningar i ärenden som handlar om barn som blivit utsatta för sexuell exploatering, och det är sällan det finns motiverat varför. Enligt de berättelser som redovisas i rapporten hörde ropen på hjälp och indirekt från utbildningsmaterial till yrkesverksamma om "sex mot ersättning" framgår att barn och unga som har sex mot ersättning kan vara utsatta för brott och därmed är att betrakta som brottsoffer, och att göra en polisanmälan kan vara aktuellt. För är det uppenbart att barn och unga som har sex mot ersättning alltid måste bedömas vara utsatta för brott och därför ska betraktas som brottsoffer. Att ha ett system där den insats som rekommenderas för barn och unga som utsatts för sexuell exploatering är tvångsvård, som det inte tillräckligt tydligt rekommenderas att händelsen ska polisanmälas, bekräftar synen på den utsattes ansvar för brottet, inte gärningspersonens. Detta medför även troligen att utsatta barn och unga inte vill eller vågar berätta om vad de varit med om, när de själva riskerar att straffas och inte tvärtom ges möjlighet till upprättelse. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att förtydliga målgruppens status som brottsoffer där polisanmälan av brottet de utsatts för bör ingå som rutin?
fr · H911111 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:111 Kontrollen på Sis-hem av (M) till Socialminister (S) rapporterade att de statliga ungdomshemmen tappat kontrollen över grova våldsverkare. Detta uppges bland annat av en anställd på Sundbo ungdomshem. utsätts personalen på ungdomshemmen för sparkar, slag, knivhot mot strupen med mera. Bland de intagna finns mördare, andra grova våldsverkare med flera, som dömts för grova brott. Många är myndiga trots att det är ungdomshem. av intagna pojkar har gängkopplingar. anmäldes 2 967 incidenter, det innebär åtta per dag i genomsnitt. Enligt personalen köper och säljer de intagna narkotika, de planerar upplopp, hotar vittnen, hotar personal och annat. Med andra ord fortsätter de med sin brottslighet de avtjänar straffet för grova brott. Detta är ett totalt misslyckande och skärpningar måste göras omgående. Min fråga till socialminister är: Avser ministern att, när det gäller myndiga personer som är dömda för grova brott och som finns på Sis-hem, vidta skärpta åtgärder som har effekt på kort sikt och i så fall vilka?
fr · H911112 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:112 Kontakter med angående tågfärjor av (V) till Infrastrukturminister (S) redovisades uppdrag att utreda betydelsen av tågfärjor mellan och . Rapporten visade att dessa är grundläggande för ett stabilt transportsystem med en acceptabel redundans inbyggd och att åtgärder måste vidtas för att trafiken ska kunna upprätthållas. I hamn finns en väl uppbyggd infrastruktur för tågtransporter och för intermodalitet. Delstaten har investerat en del i hamnens infrastruktur och har ett intresse av att upprätthålla tågfärjeförbindelsen, även om den är viktigare för än för . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Har någon representant för regeringen varit i kontakt med infrastrukturministern i med anledning av rapporten och dess konsekvenser?
fr · H911113 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:113 Kompetenser för omställningen till det fossilfria samhället av (M) till Utbildningsminister (S) Det svenska samhället och de svenska företagen arbetar intensivt med att ställa om till en fossilfri energiförsörjning och fossilfria transporter. Detta är möjligt utifrån att de svenska företagen legat i framkant vad avser utveckling och innovation. Även riktlinjer och lagstiftning har varit tydlig med att CO2-nivåerna ska minskas och att vi ska följa och nå målen i . Den stora omställning som pågår ställer stora krav på att personer med rätt kompetens finns att anställa eller för att starta företag i strategiska branscher. Det krävs hög kompetens och tillgång till de rätta kompetenserna i våra företag och inom förvaltningarna på lokal och på nationell nivå. Utbildningar inom olika områden som det kommer att finnas stor efterfrågan på, exempelvis energiområdet och it-området, är ofta långa och på universitetsnivå. Det innebär att ledtiderna innan en efterfrågan kan mötas av fler utbildade är lång. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Har ministern övervägt framtagandet av en strategi inom utbildningsområdet för att möta den ovan beskrivna efterfrågan inom olika strategiska branscher för att bidra till uppfyllandet av klimatmålen?
fr · H911114 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:114 Civilförsvar i det fossilfria samhället av (M) till Försvarsminister (S) och den svenska allmänheten håller med rekordfart på att ställa om till fossilfri energi och ny fossilfri teknik – en nödvändig utveckling för att nå miljömålen i . Det innebär bland annat att både mer elenergi och flera batterier kommer att finnas i samhället. Ny teknik innebär nya egenskaper och ett nytt förhållningssätt, både vid användande och om olyckan skulle vara framme. Detta kan exempelvis yttra sig i både nytt handhavande och hur ett säkert handhavande ska se ut, men också ett nytt handhavande från räddningstjänst och det civila försvaret. Vidare kan det ses i hur allmänheten lär sig att riskfritt hantera en snabbladdningsstation till elbilen, i förhållandet till en bensinmack, och hur man hanterar en batteribrand i förhållande till en motorbrand i en bensinbil. Ny teknik kräver ny kunskap också inom det civila försvaret och ny kunskap hos den breda allmänheten. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern agerat för en beredskap inom det civila försvaret för att möta olyckor och bränder i den nya fossilfria teknik som kommer in i samhället?
fr · H911115 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:115 Ungdomsrån av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade P1-programmet att ungdomsrånen har fördubblats . Detta är en förfärlig utveckling som måste stoppas omgående, och inte . Ungdomar som utsätts för rån, ofta med förnedringsinslag, mår dåligt , och detta begränsar och påverkar deras liv avsevärt. Kalibers rapport visar att ungdomsrånen är ett storstadsproblem, utan förekommer även i mindre städer. I har ungdomsrånen ökat . Kaliber tar upp fallet med , som utsatts för rån och två rånförsök på . Vid rånet attackerades av en grupp aggressiva tonåringar. Trots att han gav dem allt de ville ha, blev han sparkad, slagen och spottad på. Detta är förkastligt. De unga brottsoffren tappar tilltron till samhället när dessa ungdomsrån ökar och blir allt grövre. Många av gärningsmännen som begår dessa ungdomsrån är , och det finns akut behov av åtgärder som har effekt på kort sikt för att stoppa dessa förfärliga brott. Återigen, ungdomsrånen har fördubblats , det vill säga under tid som justitieminister, och kan därför inte läggas den tidigare alliansregeringen till last, vilket är en i debatten återkommande ursäkt från justitie- och migrationsministern. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta skärpta åtgärder för dessa 15–17-åringar, som har effekt på kort sikt, och i så fall vilka?
fr · H911116 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:116 Avfallsförbränningsskattens effekter på miljö och elsystem av (M) till Finansminister (S) tillsatte regeringen en utredning om en skatt på avfallsförbränning. Utredaren fullföljde sitt uppdrag, men valde också att avråda regeringen från att införa skatten med argument att det skulle vara dåligt för miljö och elsystem. Regeringen valde ändå att införa skatten. har utvärderat skatten på avfallsförbränning och lämnat en rapport till regeringen. I rapporten konstateras bland annat att skatten gör det dyrare för att nå sina klimatmål. Det konstateras vidare att ett av fem kraftvärme- och värmeverk i har ändrat sina investeringsplaner till följd av skatten. Det sista innebär på svenska att det framgent blir mindre elenergi och också en sämre stabilitet i elsystem som effekt av skatten. I budgeten föreslår regeringen att skatten på avfallsförbränning ska höjas. Detta trots tidigare avrådan från utredaren och allvarlig kritik från . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ändra uppfattning och i stället sänka eller ta bort skatten på avfallsförbränning givet den kritik mot regeringens skatt på avfallsförbränning som kommit fram i ?
fr · H911117 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:117 En översyn av indelningen i elprisområden av (M) till Statsrådet (S) delades för ett tiotal år sedan in i fyra elprisområden. En förhoppning då var att prisskillnader skulle driva investeringar till områden med högre priser och på så sätt få bort de problem och brister som funnits. Man kan nu konstatera att detta inte fungerat. Tvärtom har situationen för blivit mer ansträngd, framför allt påskyndat av regeringsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över och/eller slopa indelningen i elprisområden?
fr · H911118 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:118 Åtgärder med anledning av undantag från elmarknadsförordningen av (M) till Statsrådet (S) har ansökt om ett undantag från kraven i elmarknadsförordningen om lägsta nivå för överföringskapacitet, den så kallade 70-procentsregeln. Undantagsansökan avser förutom det så kallade västkustsnittet även det nya öst-västliga flöde som uppstått i . har , utöver de norrgående västkustflödena, även behövt hantera nya flöden i öst-västlig riktning. säger själva att orsaken till de ökade problemen framför allt är minskad kärnkraftsproduktion i samt nya förbindelser mellan och kontinenten. De undantag från lagkraven som nu ansöker om gäller 2022. har tidigare beviljats undantag . Möjligheten att ansöka om undantag från kraven om lägsta nivå för överföringskapacitet kommer upphöra efter 2025. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av att inte levt upp till reglerna i elmarknadsförordningen?
fr · H911120 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:120 och årsredovisningar av i (M) till Näringsminister (S) Företagare i har haft högt förtroende för , vilket hänger ihop med att myndighetens service har förbättrats under en rad år. har dock förtroende blivit naggat i kanten. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och många handelsbolag måste lämna in en årsredovisning till . Om bolagen missar eller är försenade med inlämnandet av årsredovisningen riskerar de förseningsavgifter på , och i värsta fall tvångslikvidation. dras nu med exceptionella förseningar i hanteringen av inkomna årsredovisningar. För de drabbade företagarna innebär årsredovisningskrånglet att korrekta kreditbedömningar inte kan göras, då data saknas. Dessutom kan företagen få sänkta kreditbetyg och missa att få delta i offentliga upphandlingar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra framtida förseningar i hanteringen av inkomna årsredovisningar?
fr · H911121 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:121 Påverkan på gaspriserna av (M) till Statsrådet (S) Gaspriserna i har åkt i höjden . Ett faktum som även påverkar energipriserna i och som är särskilt kännbart i de södra delarna. har påtagligt dragit ned på kapaciteten. Genom den export till som går via pumpas nu ungefär endast en tredjedel av den gas som det finns kapacitet för. Även de stora lager som uppges hålla sig med ligger på förhållandevis låga nivåer. Om den stundande vintern blir kall kommer tillgången att högst påtagligt märkas både genom fortsatt stigande priser och i vissa delar av rent av genom leveransbrist. EU har i ökad utsträckning markerat mot den marknadssammanblandning som sker när samma leverantör äger och kontrollerar gasproduktionen i sig, ledningsnätet och lagren. Och att detta kan komma att användas som ett verktyg för olika syften, inklusive marknadspåverkan. är ett typexempel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och den att agera för att EU ska vidta åtgärder för att förhindra att de nu skenande gaspriserna på den europeiska marknaden inte sker genom marknadspåverkan från bolag som ryska ?
fr · H911122 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:122 Moms vid YH-utbildningar av (SD) till Finansminister (S) är en bra utbildningsform som ofta leder direkt till sysselsättning på arbetsmarknaden. Den bygger på ett aktivt deltagande från arbetslivet, vilket bland annat innebär att väldigt många lärare är yrkesverksamma personer som kommer till YH-utbildningar som konsulter. Eftersom YH-utbildningar är momsbefriade har lärarna fram till nu fakturerat sina arvoden utan moms, men enligt uppgift har nu kommit med nya direktiv som stipulerar att lärare på YH-utbildningar ska fakturera moms. Det är nämligen vanligt att lärarna anlitas via sina egna företag och fakturerar sina arvoden till utbildningsanordnaren. Eftersom YH-utbildningar är momsbefriade har utbildningsanordnaren inte rätt att dra av moms på kostnader. Alltså blir den nya momsen från lärarna en direkt kostnad, som därmed ökar utbildningsanordnarens största utgiftspost . Enligt uppgift från utbildningsanordnare finns inte denna kostnadsökning med i beräkningen av nivån på statsbidraget de erhåller för att bedriva utbildningarna. Enligt Myndigheten för bedrev 214 utbildningsanordnare YH-utbildning . Av dessa var 121 privata, 86 kommuner, 5 landsting och 2 statliga anordnare. Utbildningsanordnare varnar nu för vad denna stora kostnadsökning kan leda till. I vissa fall kan man kanske anställa sina lärare, men för dem som inte kan anställas behöver man skära i antalet lärartimmar, vilket inverkar på kvaliteten. I värsta fall leder kostnadsökningen till konkurs för den privata utbildningsanordnaren. Man menar att så kan ske , vilket gör att eventuell momskompensation kan vara försent. Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några omedelbara åtgärder för att förhindra att privata utbildningsanordnare för YH-utbildningar riskerar att gå i konkurs genom att till exempel låta dem göra momsavdrag för de lärare de anlitar?
fr · H911123 · 2021-10-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:123 Tillståndsprocesser av i (M) till Näringsminister (S) har vid upprepade tillfällen tillkännagivit för regeringen att den behöver vidta åtgärder för att processen för olika tillstånd för gruvverksamhet i ska bli både mer transparent och mer tydlig. Det gjordes senast i tillkännagivandet om förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen, där regeringen uppmanades att återkomma med konkreta förslag i frågan (bet. 2020/21:NU18). Men även kort , när beslutat att det så kallade Natura 2000-tillståndet som gruvverksamheter kan behöva ansöka om vid gruvetablering inte bör vara en förutsättning för bearbetningskoncession (se bet. 2020/21:NU16). har regeringen vidtagit en konkret åtgärd för att tillmötesgå tillkännagivande, nämligen tillsättandet av utredningen om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (dir. 2021:16). Det uppdraget ska dock redovisas . Det har gått en ny gruva öppnades i . ökar behoven av i och vår omvärld. Förutsättningarna för att på ett långsiktigt hållbart sätt bedriva gruvverksamhet i blir också bättre och bättre, men det blir svårare att få starta verksamhet i . blir mer och mer beroende av viktiga från andra länder, länder där varken respekt för mänskliga fri- och rättigheter är välkända eller där anställningsvillkoren för gruvarbetare är rimliga. utvecklas det svenska näringslivet, och initiativ som Hybrit och Northvolt visar hur svenskt näringsliv kan ta täten i omställningen till ett hållbart samhälle. Problemet är bara att det inte kommer att finnas så många från för att möta deras behov. fanns på regeringens bord fyra ärenden enligt minerallagen, där det äldsta handlar om företaget ansökan om bearbetningskoncession enligt minerallagen för området Kallak K nr 1 i kommun, . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att verka för att införa tidsgränser för hur länge ärenden enligt minerallagen får handläggas, såväl hos myndigheter som inom regeringen?