ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122855 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2855 av (SD) Individuell läkarbedömning har frågat mig om jag har tagit några initiativ mot bakgrund av de redogörelser som lämnats av berörda aktörer efter IVO:s granskning i syfte att säkerställa att samtliga, även seniora invånare, får en adekvat individuell läkarbedömning vid behov. Precis som frågeställaren anger har sjukvårdshuvudmännen redovisat vilka förbättringsåtgärder som planeras och genomförs med anledning av IVO:s iakttagelser. Enligt handlar det om allt från övergripande förändringar, såsom ändrad organisation eller utvecklad kunskapsstyrning, till detaljåtgärder, såsom ändrade rutinbeskrivningar och checklistor. Som exempel kan nämnas att det har lyfts behov av att tydliggöra läkaruppdraget för patienter på särskilda boenden. avser att återkomma till samtliga regioner utifrån deras specifika redovisningar och ska också följa upp hur regionerna genomför de förbättringsåtgärder som de har redovisat. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdraget att föreslå en äldreomsorgslag samt att bl.a. ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att ha tillgång till läkare och sjuksköterskor dygnet runt i särskilt boende och om det finns behov av och är ändamålsenligt att ge kommuner möjlighet att utföra läkarinsatser. Utredningen redovisar sina förslag .
frs · H8122856 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2856 av (SD) Plastfria bärkassar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra lagen om skatt på plastbärkassar så att flergångsbärkassar som är plastfria och utvecklade för att vara mindre miljöbelastande än dessa inte träffas av skatten. I frågan hänvisas till ett avgörande från . I min roll som finansminister kan jag dock inte kommentera ett enskilt fall. Jag kan däremot konstatera att en förutsättning för skatteplikt enligt lagen om skatt på plastbärkassar är att påsen i mer än försumbar omfattning består av plast. Ingen skillnad görs mellan plast tillverkad av fossil och biobaserad råvara. Ett annat krav för skatteplikt är att påsen inte är avsedd för varaktigt bruk. Det är en uppgift för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att avgöra om de nyssnämnda kraven är uppfyllda. Beskattning förutsätter alltså att en myndighet eller domstol först har gjort denna bedömning.
frs · H8122857 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2857 av (M) Klassning av ”biprodukt” har frågat mig om jag avser att lämna ett tilläggsuppdrag till med intentionen att se över huruvida tidigare praxis, det vill säga att stenmaterial från större konstruktionsarbeten, ska klassas som biprodukt, kan tillämpas. Regeringen har, som anger, gett i uppdrag att göra en bred översyn av hanteringen av schaktmassor och annat naturligt förekommande material som kan användas för anläggningsändamål. Uppdraget till är brett formulerat för att möjliggöra olika lösningar och täcker väl alla de frågeställningar som finns men gällande lagstiftning ger dock begränsningar för hur en lösning kan utformas. Att avfallsdefinitionen följer av gör att det inte finns något utrymme för ändringar av denna definition och det har dessutom kommit ny praxis sedan förbifartsdomarna. I uppdraget ingår att ska samråda med myndigheter, näringslivsaktörer och andra berörda aktörer vilket jag hoppas ger bra förutsättningar för att föreslå åtgärder så att detta material används på ett sätt som bidrar till en cirkulär ekonomi. Utöver uppdraget till har även remitterat promemorian Ordning och reda på avfallet. I den finns förslag på undantag från tillstånds- och anmälningsplikt för åtgärder som vidtas med icke-förorenad jord eller annat icke-förorenat naturligt förekommande material som schaktas ur i samband med en byggverksamhet där det är säkerställt att materialet kommer att användas i sitt naturliga tillstånd för anläggningsändamål i anslutning till den plats där schaktningen utfördes. Sådana massor föreslås även undantas från förordningen (2001:512) om deponering av avfall.
frs · H8122858 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2858 av (M) Omsättningsstödet för handelsbolag har frågat mig om jag avser att ta initiativ med anledning av uppgifter som har framkommit kring omsättningsstödet för handelsbolag med passiva delägare, och om regeringen därmed kommer att justera sin konstruktion på stödet så att det blir sökbart. Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare. Exempel på de stödåtgärder som regeringen tagit fram under pandemin är omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, omsättningsstöd till handelsbolag, korttidspermittering, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare är ett ekonomiskt stöd som riktar sig till handelsbolag vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av den pågående pandemin. Stödet för perioden –har gått att söka från . Stödet lämnas till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare om förutsättningarna för stöd uppfylls. Regeringen har strävat efter att uppnå en likvärdighet mellan närliggande stöd. Det är också av vikt att stöden inte uppmuntrar till fusk som de ska vara enkla att söka och handlägga för myndigheterna. Omsättningsstödet till handelsbolag handläggs och beslutas av sju länsstyrelser och betalas ut av . Just nu befinner vi oss i en tredje våg av smittspridning som läget är allvarligt på arbetsmarknaden och för företagen. Regeringen kommer därför att föreslå att flera stöd, inklusive omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare, förlängs september ut. Detta för att ytterligare stärka bland annat handelsbolags möjligheter att överbrygga konsekvenserna av pandemin. Avslutningsvis följer jag och regeringen noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8122859 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2859 av (C) Licensjakt på säl har frågat mig om jag har för avsikt att göra några ändringar i jaktförordningen (1987:905) för att minska de skador som säl orsakar för svenskt yrkesfiske. Enligt beslut om licensjakt efter gråsäl är det tillåtet att fälla 2 000 gråsälar –. har även beslutat att tillåta skyddsjakt efter 900 knubbsäl och 420 vikare och början av 2022. Havs- och vattenmyndigheten och har i uppdrag av regeringen att redovisa en vetenskaplig utvärdering av den beståndsreglerande jakten på gråsäl . Jag kan inte föregå det pågående arbetet och föregripa utvärderingen.
frs · H8122860 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2860 av (C) har frågat mig av vilken orsak regeringen () ännu inte har hanterat inkomna överklaganden av länsstyrelsernas beslut avseende ändrade skötselföreskrifter i syfte att hindra granbarkborrens spridning. Regeringen har en hög ambition när det gäller det fortgående arbetet med att bekämpa spridning av granbarkborre och begränsa skador orsakade av angrepp i skogar runt om i . Regeringen har i följd gett ett antal myndigheter uppdrag som tillsammans ska leda till att spridningen av granbarkborrar begränsas. Som ett led i det arbetet uppdaterade sin vägledning till länsstyrelserna om vilka åtgärder som bör vidtas vid omfattande angrepp av granbarkborre i skyddade områden. När det gäller naturreservat ska hänsyn tas till de naturvärden som reservatet är tänkt att bevara så att dessa inte påverkas på ett negativt sätt när åtgärder genomförs. Några länsstyrelser har fattat tilläggsbeslut till, eller ändring av, naturreservatsbeslut för att göra det möjligt att genomföra åtgärder som annars inte är tillåtna enligt reservatsföreskrifterna, t.ex. att avverka angripna träd och föra bort dem ur reservatet. Av totalt 181 naturreservat som berörs av överklagade beslut om åtgärder riktade mot granbarkborrens spridning, fattade regeringen beslut gällande 168 naturreservat. Handläggningen pågår fortfarande i ett ärende som gäller de övriga 13 naturreservaten. Det är inte möjligt att förutse hur lång handläggningstiden kommer att bli för dessa. Handläggningstiden beror i huvudsak på ärendets svårighetsgrad, omfattning, om ärendet är komplett och om alla handlingar som behövs för beslut finns eller om ärendet behöver kompletteras, kommuniceras med klaganden eller remitteras till exempelvis berörda myndigheter. Utgångspunkten för regeringens handläggning är att den ska ske skyndsamt, effektivt och utan att rättssäkerheten eftersätts.
frs · H8122861 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2861 av (SD) Solidariska åtgärder med har frågat om jag anser att solidaritet inom EU är viktigt och hur jag avser att visa solidaritet med i den pågående diplomatiska krisen mellan och . Jag har svarat på likalydande fråga av (2020/21:2641) och (2020/21:2714). Solidaritet och enighet har fundamental betydelse för EU:s gemensamma Rysslandspolitik. EU och har tydligt visat solidaritet med . Jag var en av de första bland EU:s ministrar att uttrycka stöd för . Vi har upprepade gånger framfört våra protester till ambassadör i och vi har erbjudit assistans till den tjeckiska ambassaden i . har även varit drivande inom EU för ett enigt och tydligt agerande, inklusive gemensamma uppvaktningar och uttalanden, .
frs · H8122862 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2862 av (C) Smittsäkert idrottsutövande har frågat mig när jag och regeringen tänker justera begränsningsförordningen och låta den träda i kraft så att viktig folkhälsofrämjande verksamhet som har mycket liten risk för smittspridning, till exempel tävlingar i orientering, segling och cykel, åter kan arrangeras. Regeringen har fattat beslut om att nya deltagartak ska gälla på allmänna sammankomster och offentliga tillställningar . En särskild begränsning införs för motionslopp och liknande idrottstävlingar som innebär att 150 idrottsutövare kommer att få delta , d.v.s. befinna sig i start- tävlings- och målområde. Denna särskilda begränsning träffar sådana tävlingar som genomförs på stora ytor utomhus. Det är positivt för folkhälsan att motionslopp och liknande tävlingar kan genomföras på ett smittsäkert sätt. Detta första steg möjliggör för många idrottsföreningar och andra arrangörer runt om i landet att genomföra mindre motionslopp.
frs · H8122863 · 2021-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2863 av (SD) har frågat utrikeshandelsminister om den kommer att arbeta aktivt och driva frågan om ett gemensamt vaccinationspass (eller motsvarande) inom . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. pågår ett intensivt arbete med framtagandet av vaccinationsbevis där , våra myndigheter och regionerna är involverade för att ta fram en bra lösning. har från början har lagt stor vikt vid att formerna för vaccinationsbevis diskuteras internationellt, inom EU och med våra nordiska kollegor. Utgångspunkten för arbetet med vaccinationsbevisen är att dessa bygger på gemensamma EU-standarder och riktlinjer inom ramen för arbetet med det digitala covid-beviset (EU:s digitala covid-intyg). Detta medför ett gemensamt förhållningsätt i hela EU vilket också kommer att underlätta vid resande, såväl i som inom EU och internationellt. Mot denna bakgrund anser jag inte att det finns ett behov av att verka för ett specifikt vaccinationspass eller motsvarande inom .
frs · H8122864 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2864 av (SD) Möjligheten att lösa mord genom dna-släktforskning har frågat justitie- och migrationsministern om han är beredd att ta initiativ till en lagändring för att möjliggöra för polisen att lösa mord genom att använda dna-släktforskning, och om inte, varför. Frågan har överlämnats till mig. Jag har tagit del av yttrande och vet att just nu analyserar detta. Regeringen är för sin del på väg att tillsätta en större utredning om biometri i brottsbekämpningen. Beslut kan väntas . Utredaren kommer att få ett brett mandat och vid behov kunna behandla den aktuella frågan om användning av dna-baserade släktforskningsdatabaser i brottsutredningar. Utredaren kommer också att ha mandat att föreslå lagändringar.
frs · H8122865 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2865 av (SD) Den långväga kollektivtrafiken har frågat mig om regeringen har för avsikt att ytterligare se över restriktionernas utformning i linje med branschens förslag innan beslut om förlängning fattas. Regeringen har beslutat att förlänga regelverket om smittskyddsåtgärder för långväga kollektivtrafik med buss och tåg, för att minska riskerna för smittspridning i sådana miljöer. Inför beslutet har aktörerna fått lämna in synpunkter på regeringens förslag. För att mildra konsekvenserna för jobb och företag har regeringen presenterat en rad stödåtgärder som drabbade företag kan ta del av, till exempel omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, omsättningsstöd för handelsbolag med minst en fysisk person som delägare, korttidspermittering, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Dessa är tillgängliga även för aktörer inom den långväga kollektivtrafiken. Regeringen har dessutom beslutat om totalt 6 miljarder i stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna.
frs · H8122866 · 2021-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2836 av (SD) Hamas raketattacker, 2020/21:2866 av (SD) Våldsamheterna i , och 2020/21:2850 av (V) Attacker mot palestinier i och har frågat mig om jag lägger någon skuld på civila israeler som drabbas av Hamas raketattacker mot , vad jag menar med att har ett särskilt ansvar och ska agera med återhållsamhet samt om jag vidtar några åtgärder. har frågat mig varför jag anser att det ligger ett särskilt ansvar på och om jag inte anser att palestinierna och deras ledare har ett motsvarande ansvar för att motverka våldsamheterna, samt om jag vidtar några åtgärder. har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att fördöma attacker mot civila palestinier och fördöma vräkningar inom palestinska områden som strider mot internationell humanitär rätt. Jag besvarar frågorna samlat. Den pågående våldsutvecklingen i och är mycket oroande. Det stora antalet civila dödsoffer och skadade – det stora flertalet i – är förfärande, inte minst det stora antalet barn som mist sina liv. Regeringen beklagar djupt alla civila dödsoffer. Den humanitära situationen i var mycket svår redan tidigare och förvärras nu i snabb takt. Humanitärt tillträde måste säkerställas. Våldsspiralen måste brytas och ansvaret för att det ska ske vilar på alla inblandade. Regeringen fördömer det urskillningslösa våld som Hamas och andra terroristgrupper riktar mot i form av raketattacker. har rätt att försvara sig men måste enligt den internationella humanitära rätten göra sitt yttersta för att undvika att civila och civila objekt träffas. Principerna om distinktion, proportionalitet och försiktighet måste respekteras. De stora civila förluster och det stora lidande som våldet skapar måste få ett slut. Regeringen står bakom EU:s etablerade position om att bosättningsexpansion, demoleringar och vräkningar måste upphöra. bosättningspolitik, inklusive hoten om vräkningar av palestinier i det av ockuperade östra , strider mot internationell humanitär rätt, undergräver tvåstatslösningen och bidrar till en förhöjd konfliktnivå. Tillsammans med representanter för EU, EU-medlemsstater och andra engagerade länder har direkt med tagit upp och kritiserat dess agerande i östra . Regeringen fortsätter att noga följa utvecklingen. En långsiktig lösning på konflikten står endast att finna i en framförhandlad tvåstatslösning där och lever sida vid sida i fred och säkerhet, med som huvudstad för båda stater. Bortom de insatser som sker för att få ett slut på den aktuella våldsspiralen behöver det internationella samfundet göra förnyade ansträngningar för att en politisk process i den riktningen ska inledas.
frs · H8122867 · 2021-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2867 av Boriana (M) Icke anställbar vårdpersonal Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att innehavare av examensbevis från svenska gymnasie- och vuxenutbildningar ska klara kraven som ställs på arbetsmarknaden. Det är mycket viktigt att personer som är utbildade inom vårdyrken har tillräckliga kunskaper i svenska språket för att vara anställningsbara och fungera i det yrke som utbildningen riktar sig mot. En examen från gymnasieskolan eller från vuxenutbildning kräver godkända betyg i många ämnen, däribland svenska. Det finns tydliga kunskapskrav för de olika betygsstegen i varje kurs inom ämnet svenska precis som i alla ämnen. Kunskapskraven är en garant för vilka kunskaper en elev måste uppvisa för respektive betyg. Även för att få godkända betyg i andra ämnen är det nödvändigt att eleven besitter kunskaper i svenska språket. Ett nytt språk är en svårighet för många som invandrat till landet. Därför finns olika typer av stöd till huvudmännen inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande. Regeringen har vidare genomfört stora satsningar på kombinationsutbildningar inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) inom komvux. En kombinationsutbildning är en yrkesutbildning som kombineras med kurser i svenska språket. finns möjlighet för kommunerna att ansöka om extra statsbidrag om /plats till stödjande insatser för sådana yrkesutbildningar. I vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99) föreslår regeringen att tillförs kombinationsutbildningar för att ge kommunerna förutsättningar att skapa fler sådana utbildningar av högre kvalitet och för att genomföra informationsinsatser. Regeringen har också gett i uppdrag att genom konkurrensutsatta urvalsprocesser tillhandahålla insatser som syftar till att förbättra kunskapen i det svenska språket bland anställda inom äldreomsorgen. Insatserna ska bidra till att förbättra kommunikationen och kvaliteten inom äldreomsorgen samt vara inriktade mot att möta såväl vårdtagarnas, arbetstagarnas som arbetsgivarnas behov när det gäller kommunikationen på de aktuella arbetsplatserna. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Satsningen uppgår till 2021 och 2022. Regeringen följer noga utvecklingen inom detta område.
frs · H8122869 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2869 av (M) Vaccination under arbetstid för statligt anställda har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta i syfte att säkerställa att staten i rollen som arbetsgivare bidrar till att skapa förutsättningar för en så snabb och framgångsrik vaccinering som möjligt. Jag instämmer i uppfattning om vikten av en snabb och framgångsrik vaccinering och jag utgår från att de statliga myndigheterna och andra arbetsgivare gör vad som är möjligt för att så många som möjligt ska kunna få praktiska förutsättningar för att kunna vaccineras på arbetstid om arbetstagarna inte har möjligt att vaccinera sig . I staten är arbetsgivarpolitiken delegerad, vilket innebär att respektive myndighet har arbetsgivaransvaret för sina anställda. Att arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på myndigheterna själva diskuterar förutsättningarna för att så många anställda som möjligt ska kunna vaccinera sig tror jag är det som ger bäst förutsättningar för att hitta fungerande lösningar. Som statsråd bör jag avstå att uttala mig i frågor som diskuteras mellan arbetsmarknadens parter och som rör förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstagare på en myndighet. Det jag dock kan konstatera, efter att ha tagit del av den artikel som hänvisar till, är att arbetsgivare och arbetstagarorganisationer på de olika myndigheterna förefaller ha en pågående dialog om lämplig lösning för respektive myndighet.
frs · H8122871 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2871 av (M) Användning av vaccin mot covid-19 har frågat mig om jag är beredd att låta pröva hur en frivillig vaccination av vaccin, Vaxzevria, skulle kunna gå till. I tillgängliggörs vaccin mot covid-19 endast genom den nationella plan för vaccination mot covid-19 där vaccinen köps in av . Inom den tar utifrån sin expertkunskap vid behov även fram rekommendationer exempelvis för vilka åldersgrupper som rekommenderas vilket eller vilka sorters vaccin. Jag som minister varken kan eller ska göra sådana typer av bedömningar. Jag har inga planer på att ompröva rekommendationer för hur vaccinen ska användas i olika åldersgrupper. Det är inte ovanligt att myndigheter och/eller regioner efter noggrant övervägande utfärdar rekommendationer om hur läkemedel ska användas även om det finns en bredare möjlighet för användning enligt det regulatoriska godkännandet (läkemedlets indikation).
frs · H8122872 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2872 av (SD) Vaccinpass har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att de digitala ”vaccinpassen” ska bli klara till utsatt datum. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för digital förvaltning (Digg att vara projektledare för en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för vaccinationsintyg. Digg ska utveckla den digtala infrastrukturen så att ska uppfylla kraven i den kommande EU-förordningen om digitala gröna intyg. Målsättningen är att den digitala infrastrukturen ska vara tillgänglig . Regeringen uppdrog åt till att utveckla och förvalta en tjänst för utfärdande av vaccinationsbevis till personer som vaccinerats mot covid-19. Utfärdartjänsten ska använda infrastrukturen för att inhämta och kryptera de nödvändiga informationsmängderna och vara tillgänglig senast när det europeiska systemet för digitala gröna bevis tas i drift. Det är den aktuella EU-förordningen, inte regeringen, som ställer krav på att såväl vaccinationsbevis som bevis om negativt covid 19-test eller tillfriskande från covid 19 ska kunna visas upp genom det gröna beviset. testades infrastrukturens tillgänglighet inom ramen för EU:s testprocess. deltog som en av de första länderna tillsammans med och . Testet var framgångsrikt och bekräftade funktionaliteten i den svenska lösningen vilket är en förutsättning för att få ansluta infrastruktur till EU:s nod för interoperabilitet så att intygens signaturer kan kontrolleras i hela EU. Anslutning till den europeiska produktionsmiljön sker som EU-förordningen planeras träda i kraft . Framtagningen av den kompletterande nationella reglering som behövs följer det europeiska förordningsarbetet. Den slutliga anpassningen av infrastrukturen genomförs när de rättsliga förutsättningarna finns på plats.