ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121622 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1622 av (SD) Stöd till har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon och regeringen vidtar för att ska bidra till att lindra följderna av coronapandemin och den ekonomiska krisen i , med syfte att minska risken att oroligheterna ökar i landet, med de risker detta kan innebära generellt och specifikt för kristna i . Frågan har överlämnats till mig. Utvecklingen i är mycket oroande. Landets sammanfallande och allvarliga kriser har ökat pressen på en befolkning som redan fått utstå svåra prövningar. Det finns en stark internationell vilja att stödja . råder bred internationell samsyn om att lösningen på problemen i grunden måste komma inifrån. Frågan om fredlig samlevnad mellan olika etniska och religiösa grupper är en nyckelfråga för landets framtid. politiska elit måste nu ta sitt ansvar och släppa fram en regering med tydligt mandat att genomföra nödvändiga och omfattande reformer, bekämpa korruption, och motverka den utbredda straffrihet som präglat landet . Inte minst behöver ansvar utkrävas för explosionen som ödelade stora delar av . Statsministern framförde bl.a. dessa budskap tydligt vid de två internationella konferenser om som hållits efter explosionen (och ). Som jag och regeringen redogjort för (se svar på fråga 2019/20: 2038) var stöd till , i efterdyningarna av explosionen i , betydligt mer omfattande än de som nämns i fråga. efter explosionen bidrog , genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med sjukvårdsmaterial och insatspersonal till stöd för EU och FN på plats. FN:s centrala roll i det hjälparbetet möjliggjordes bl.a. genom de stora bidrag som ger till katastroffonden CERF, kontoret för humanitär samordning (OCHA), flyktingorganet , hjälporganisationen för Palestinaflyktingar (UNRWA), samt till FN:s humanitära fond för . Sida beviljade ett antal stöd till partners såsom och reparera skadade byggnader, erbjuda psykosocialt stöd och skydd, samt ge kontantstöd till särskilt drabbade familjer. bidrar även genom det stödpaket om som EU lanserat för att möta befolkningens behov efter explosionen. direkta humanitära stöd till responsen i efter explosionen uppgick till nära . stödjer genom regeringens regionala strategi för Syrienkrisen , som bl.a. syftar till att stärka syriska flyktingar och deras värdsamhällen i grannländerna. stöd till genom har även möjliggjort att mer än två miljoner människor i kommer att få tillgång till COVID-19-vaccin. Sammantaget uppgick stöd till till . Regeringens beslut att ändra och förlänga strategin för Syrienkrisen innebär att vi kommer att stärka vårt fortsatta arbete för en positiv utveckling i .
frs · H8121623 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1623 av (SD) Tillsyn över fristående förskolor har frågat mig om jag anser att det finns skäl att låta Skolinspektionen överta tillstånds- och tillsynsansvaret för fristående förskolor från kommunerna, och om jag i så fall avser att återkomma till med ett lagförslag under innevarande mandatperiod. Bestämmelserna om ägar- och ledningsprövning i skollagen (2010:800) omfattar även enskilda som ansöker om att godkännas som huvudmän för fristående förskolor och fritidshem. En kommun har tillsynsansvar över enskilda huvudmän för förskolor och fritidshem vilka kommunen har godkänt. Det innebär att kommunerna i sin tillsyn har ansvar för att kontrollera att de enskilda som har godkänts som huvudmän fortlöpande uppfyller kraven på bl.a. lämplighet. Bestämmelserna ger således kommunerna verktyg för att bl.a. återkalla godkännanden i de fall de enskilda huvudmännen inte uppfyller kraven. Skolinspektionen utövar i sin tur tillsyn över hur en kommun uppfyller sina skyldigheter och sitt tillsynsansvar i fråga om enskilda huvudmän. Jag har inte för avsikt att initiera förändringar i denna ordning.
frs · H8121624 · 2021-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1624 av (M) Vägarnas kvalitet i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta i det korta perspektivet som leder till framkomliga vägar i så att även riskgrupper kan få tillgång till vaccin. Att säkerställa skyndsam vaccination mot covid-19 för befolkning är ett ansvar som delas mellan staten och regionerna och där en välfungerande samverkan utifrån respektive aktörs ansvar är nödvändig. Regeringen och Kommuner och Regioner har slutit en överenskommelse om förutsättningarna för genomförande av vaccinering. Bland annat innebär överenskommelsen att staten åtar sig att betala för vaccin och vaccinationer medan regionerna ansvarar för att utföra vaccinationerna. Det är regionernas ansvarar att vidta de åtgärder som krävs för att hantera och transportera vaccin i enlighet med de olika vaccintillverkarnas rekommendationer i samband med genomförande av vaccinationer. Vad gäller vägarna kan jag konstatera att regeringen i gällande nationell plan tillskjutit till drift och underhåll av statliga vägar. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget tillfördes ytterligare medel till underhåll av vägar i landsbygd omfattande . Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för vägunderhåll utökats med –2023 där fokus är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. av underinvesteringar genomför regeringen nu satsningar som skapar förutsättningar för en förbättrad standard på våra vägar.
frs · H8121625 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1625 av (M) Utrikesministerns besök i har frågat huruvida den så kallade Natooptionen diskuterades vid mitt avslutade besök till . Vid besöket träffade jag utrikesminister och ordföranden i utrikesutskott . Därtill träffade jag representanter för civilsamhället, akademin samt människorättsförsvarare och journalister. Besöket skedde huvudsakligen som en del av mitt ordförandeskap för . Därtill diskuterades ett antal bilaterala frågor samt regionalt samarbete inom bland annat Östersjöstaternas Råd, och Arktiska Rådet. tillkännagivande till regeringen om den så kallade Natooptionen diskuterades inte vid överläggningarna.
frs · H8121626 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1626 av (SD) Finansiering av IT-system har frågat mig om jag anser att har fått tillräckligt med resurser för utbyte- och förnyelse av sina föråldrade IT-system. åtnjuter ett högt förtroende hos allmänhet och företag. En effektiv och legitim kontroll är en hörnsten för höga förtroende. Effektiva digitala tjänster, service och kommunikation är en annan förutsättning för höga förtroende. fick cirka 3,6 miljoner personer sin deklaration digitalt via en säker digital brevlåda för myndighetpost. Ungefär 6,9 miljoner personer deklarerade digitalt 2020 vilket var en ökning med cirka 200 000 jämfört med . har fått stora tillskott vilket gör att myndigheten har en god anslagstillgång. arbetar kontinuerligt med att förbättra sin verksamhet och utveckla nya digitala tjänster och applikationer som underlättar för allmänhet och företag.
frs · H8121627 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1627 av (SD) tillsyn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att myndigheterna under mitt departement ska kunna fullgöra sina tillsynsplikter under pågående pandemi. ska enligt förordning (2009:1593) med instruktion för verka för att de myndigheter och organ som anges i förordningen fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen (1990:782) och arkivförordningen (1991:446). fullgör denna uppgift bl.a. genom rådgivning och tillsyn. Tillsyn genomförs dels i form av självskattning av arkivverksamheten av berörda myndigheter, dels genom inspektioner på plats. genomför tillsyn av en begränsad del av sina tillsynsobjekt enligt en tillsynsplan, normalt myndigheter under ett eller två departement. Det innebär i praktiken att tillsyn vid en viss myndighet sker med mellanrum. beslutar om såväl metod som frekvens för tillsyn vid en enskild myndighet och har därför rådighet att anpassa verksamheten utifrån de omständigheter som följer av pandemin. Regeringen har inte fått några signaler från att pandemin har påverkat deras tillsynsverksamhet.
frs · H8121628 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1628 av (SD) Coronapass, fråga 2020/21:1637 av (M) Ett brett införande av vaccinationspass, fråga 2020/21:1647 av (L) Digitala vaccinationspass och fråga 2020/21:1667 av (SD) Coronapass för rörlighet har frågat mig om regeringen avser att införa ett liknande vaccinationsintyg som och beslutat om även i och hur ett sådant intyg ska införas i samhället. har frågat mig hur regeringen avser att arbeta för att skyndsamt säkerställa tillhandahållandet av digitala vaccinationspass för tjänsteresor. har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ett digitalt vaccinationspass i ska användas brett, till exempel vid konsertbesök och idrottsevenemang, i syfte att när smittspridningsläget tillåter, kunna öppna samhället snabbare. har frågat utrikesministern om man kan förvänta sig att hon, i syfte att främja den internationella rörligheten, kommer verka för en internationell harmonisering av digitala vaccinationspass. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvara samtliga frågor i ett gemensamt svar. Ett vaccinationsintyg som visar att man är vaccinerad mot covid-19 är efterfrågat och kan komma att krävas t.ex. vid inresa i vissa länder. Internationella processer pågår redan kring tekniska lösningar och standarder för sådana intyg. Alla som vaccineras ska kunna få ett intyg av vaccinatören och för att ska kunna följa eller medverka i de process som pågår internationellt har regeringen gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att projektleda ett arbete med en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för vaccinationsintyg. har och fått i uppdrag att samordna det svenska deltagandet kring digitala vaccinationsintyg i () samt på EU-nivå. Den digitala infrastrukturen för vaccinationsintyg ska i möjligaste mån bygga på befintliga informationsresurser, följa internationella riktlinjer och standarder samt säkerställa att kraven på skydd för den personliga integriteten efterlevs. Målsättningen är att infrastrukturen för utfärdande av digitala vaccinationsintyg ska vara tillgänglig .
frs · H8121629 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1629 av (M) om statliga bidrag till rysk desinformation har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att säkerställa att mottagare av statliga bidrag ej använder dessa för verksamhet som kan stärka desinformationskrigföring mot . Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att slå fast att det för mig och för regeringen är en självklarhet att offentliga bidragsmedel endast ska gå till organisationer och verksamheter som agerar i förenlighet med samhällets grundläggande demokratiska värderingar, så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. De statliga bidrag som fördelas av regleras genom förordning (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt, respektive förordning (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. För båda statsbidragen gäller villkoret att bidragen endast får lämnas till verksamhet som inte strider mot demokratins idéer. Jag känner mig trygg i att fördelar bidragen efter en prövning mot de aktuella regelverken. Enligt förordningarna är bidragsmottagaren återbetalningsskyldig bland annat om bidrag har lämnats felaktigt eller om bidraget inte har använts för det ändamål som det har beviljats för. Jag utgår ifrån att myndigheten i de fall detta blir aktuellt också fattar beslut om återkrav. vill jag nämna att regeringen har prioriterat en översyn av demokrativillkoret i de förordningar som reglerar bidrag till civilsamhällesorganisationer. Regeringen tillsatte en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas. Betänkandet som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Betänkandet har remitterats och bereds i . Under beredningen av betänkandet har ett behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Vidare har Säkerhetspolisen lyft fram att det bör inrättas ett med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter med att göra fördjupade granskningar. Därför har regeringen även beslutat om direktiv till en utredning som bland annat ska analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion som ska kunna bistå vid en fördjupad granskning av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet. Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor.
frs · H8121630 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1630 av (M) Regeringens agerande avseende covid-19-pandemin har frågat mig vilka slutsatser jag är beredd att dra avseende mitt eget och regeringens ansvar för den mycket omfattande smittspridningen och de höga dödstalen i jämfört med i och . Jag vill inledningsvis uttrycka mitt djupaste deltagande till alla som mist en älskad familjemedlem eller vän, till alla som blivit svårt eller långvarigt sjuka. Regeringen har sedan pandemins utbrott vidtagit många åtgärder för att minska smittspridningen samt skydda människors liv och hälsa. Det finns ingen heltäckande förklaring till hur pandemin har slagit, men det finns flera exempel i på att länder drabbats olika. Detta trots att länderna ligger nära varandra, eller trots att länderna vidtagit liknande åtgärder. Därtill medför även länders olika förvaltningsmodeller olika typer av möjliga åtgärder för att hantera pandemin. Vidare kan internationella jämförelser också vara svåra att göra med säkerhet eftersom länder samlar in och redovisar statistik på olika sätt. Den s.k. som regeringen tillsatt ska utvärdera de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19. Regeringen är beredd att fortsatt besluta om nya åtgärder om så krävs.
frs · H8121631 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1631 av (M) tillkännagivande om villkorlig frigivning har frågat mig om jag avser att tillsätta en ny utredning i syfte att ersätta tvåtredjedelsfrigivningen med trefjärdedelsfrigivning, och när jag i så fall avser att tillsätta denna utredning. Den villkorliga frigivningen syftar till att på ett ändamålsenligt sätt kontrollera övergången från anstalt till ett liv i frihet. Möjligheterna till en successiv övergång från livet i anstalt till ett liv i frihet är i många fall avgörande för den dömdes anpassning. finns möjlighet till stödjande och kontrollerande insatser. Den villkorliga frigivningen ger också möjlighet att ställa krav på den frigivne och att tillgripa sanktioner om kraven inte uppfylls. Reglerna om villkorlig frigivning har genomgått stora förändringar och ytterligare lagändringar är på väg att införas. trädde lagändringar i kraft som bland annat innebär att övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängs, att möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen utökas och att möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen utvidgas. Kriminalvården kan också fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. träder lagändringar i kraft som innebär att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder, eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare införs utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Frågan om villkorlig frigivning i vissa fall bör ske efter avtjänande av tre fjärdedelar av straffet övervägdes av (SOU 2017:61). Utredningen anförde att avsikten med åtgärden är att skydda samhället mot framtida brott, inte att införa en ytterligare reaktion på den tidigare brottsligheten. Genom att skjuta upp frigivningstidpunkten kan man förvisso hindra den dömde att återfalla i brott under det fortsatta frihetsberövandet. Det får enligt utredningen dock i allmänhet antas att risken för återfall är densamma vid den nya frigivningstidpunkten. I värsta fall har den förlängda anstaltsvistelsen inneburit att risken för återfall har ökat. Effekterna blir därmed, om någon, liten på såväl individnivå som på samhällsnivå enligt utredningens slutsats. En övergång till villkorlig frigivning efter tre fjärdedelar av strafftiden skulle också vara mycket kostsam. Det framgår inte av tillkännagivandet hur en sådan reform skulle finansieras. Att motverka återfall i brott är en prioriterad fråga för regeringen. Jag följer noga effekterna av de reformer som genomförts och är på väg att genomföras av systemet med villkorlig frigivning och avser återkomma beträffande behovet av ytterligare förändringar.
frs · H8121632 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1567 av (SD) Militärkuppen i , 2020/21:1594 av (L) Militärkuppen i , 2020/21:1595 av (SD) Militärkuppen i och 2020/21:1632 av (S) Militärkuppen i har frågat mig hur jag kommer att agera mot bakgrund av militärkuppen i . har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att motarbeta militärjuntan och främja landets demokratisering. har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder med anledning av militärkuppen i . har frågat mig hur jag och kommer att agera, enskilt och tillsammans med andra i EU och FN, för att främja en demokratisk utveckling i . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Jag delar frågeställarnas djupa oro över utvecklingen i . Regeringen ser med stort allvar på den statskupp som genomfördes och följer noggrant utvecklingen. och EU har i ett gemensamt uttalande uppmanat militären att släppa samtliga gripna, att respektera mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och valresultatet från och att lösa eventuella meningsskiljaktigheter kring valet på fredlig väg. Inom EU förs nu en diskussion om ytterligare samordnade åtgärder. Restriktiva åtgärder finns ; vapenembargo, embargo mot vissa produkter, restriktiva åtgärder för vissa personer samt förbud mot militärt samarbete. EU har också beredskap för dialog med relevanta aktörer. Regeringen välkomnar att situationen i har tagits upp i och att man har kunnat enas om ett gemensamt pressmeddelande. Vi välkomnar också FN:s generalsekreterares engagemang och ansträngningar. Vid session kommer enskilt och tillsammans med EU på olika sätt markera mot den negativa utvecklingen i . ser nu över eventuella konsekvenser för vårt utvecklingssamarbete, i dialog med samarbetspartners och andra givare. Diskussion har också inletts om konsekvenser för EU-biståndet.
frs · H8121633 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1633 av (SD) Vargrevir i har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att vi inte ska få en situation med ett etablerat vargrevir i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. beslutade att godkänna den dåvarande regeringens förslag i propositionen En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191) om att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus hos den svenska vargpopulationen när det gäller utbredningsområdet i ska vara hela förutom den alpina regionen och . Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt naturvårdsdirektiven, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och nationella mål. beslutar om miniminivåer för varg i de berörda länen. Det är som tillsammans med länsstyrelserna ansvarar för förvaltningen av vargstammen enligt de regelverk som finns. ser regeringen över regelverket för hur miniminivåer för de stora rovdjuren ska fastställas. Det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Det är viktigt att skapa förutsättningar för samexistens mellan rovdjur och människor. Staten ger därför bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador orsakade av rovdjur. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom detta område. Viltskadeanslaget har höjts med och finns på anslaget. Regeringen har förlängt giltighetstiden för den förordning som gör det möjligt för jordbruksföretag att få stöd för t.ex. underhåll av rovdjursavvisande stängsel, flytt av betesdjur och vård av skadade djur. Regeringen har även beslutat att ta bort nuvarande beloppsgräns så att stöd kan ges av den faktiska kostnaden som rovdjuren orsakar. Denna ändring träder i kraft .
frs · H8121634 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1634 av (M) Europeisk solidaritet under coronapandemin har frågat mig om har för avsikt att visa europeisk solidaritet med bakgrund av medierapporter om hur andra stater bistår . Statsministern har varit i kontakt med premiärminister och jag har varit i kontakt med hälsominister . Båda har visat sin tacksamhet för det stöd som har erbjudit. har ingen konkret förfrågan inkommit till någon av oss eller via EU:s civilskyddsmekanism. Många länder i har tyvärr drabbats hårt av en andra och tredje våg av pandemin , mycket hårdare än även om vi också drabbats. Det är därför inte riktigt att peka ut som särskilt drabbat då vi nu snarare visar siffror som är nära genomsnittet för EU-länderna. Att vara solidarisk mot andra länder är viktigt. Regeringen har därför avsatt medel för att göra det möjligt att skänka eller sälja överskott av sjukvårdsutrustning som staten äger till länder inom EU, EES/EEA, samt . är även beredd att svara upp på frågor om hjälp och stöd som kommer in via EU:s civilskyddsmekanism. Utöver detta har administrativt genomfört vidareförsäljning av vaccin mot covid-19 till och , samt i vissa fall och . En av de viktigaste faktorerna för att hantera pandemin har varit att säkra tillgången på personal, utrustning och mediciner. Vi fortsätter därför att betona vikten av en välfungerande inre marknad med fri rörlighet och fri handel även i tider av kris.
frs · H8121635 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1635 av (M) Ersättning till svenska minkbönder har frågat mig hur stor ersättningen till drabbade minkbönder kommer att vara och när utbetalningen kommer att ske. beslutade () om förbud mot parning och uppförökning av minkar . Beslutet togs i syfte att skydda människors hälsa och liv under den pågående pandemin. Beslutet var nödvändigt ur ett folkhälsoperspektiv. Jag är naturligtvis medveten om att detta får konsekvenser för näringen. Vad gäller frågan om ersättning så är det något som undersöker vidare. Jag vet att har en pågående dialog med näringen.