ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111975 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1975 Småskaligt fiske av (M) till Statsrådet (S) Ägare av enskild fiskerätt på kust och i skärgård får inte bedriva småskaligt yrkesfiske med tillhörande förädling utan innehav av fiskelicens. är det ytterst svårt att erhålla fiskelicens även om det tillstyrks av den lokala fiskerikonsulenten vid . Risken blir att det småskaliga fisket monteras ned med en rasande fart, vilket också sätter krokben för de som på olika sätt vill förädla sin lokalt fångade fisk i tillhörande näringsverksamhet. I kontakter med ägaren till en restaurang i får jag höra att denne inte ens kan köpa fisk fångad av personer med enskilt fiskevatten på grund av att de inte har licens. Fisket har alltid varit ett av benen som kustfastigheterna har stått på, och därför medför den nuvarande situationen stora problem. Detta känns naturligtvis än mer förargligt då fritidsfiskarna har fri tillgång till de privata fiskevattnen och kan ordna fisketävlingar med startavgifter utan att ägarna kan göra något åt detta. I samtal med representanter för Havs- och vattenmyndigheten framgår att de är medvetna om problemet men att de inte kan agera annorlunda då de i så fall skulle agera emot skrivningar i fiskelagen. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att de facto värna det småskaliga fisket för personer med enskilt fiskevatten och som är näringsidkare i kust och skärgård?
fr · H8111976 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1976 Ökad psykisk ohälsa av (M) till Socialminister (S) Den psykiska ohälsan bland unga ökar stadigt vartefter pandemin fortskrider. Det framgår av en enkät som redovisades i Ekot . Enkäten visar att över hälften av regionernas ungdomsmottagningar har märkt av en ökning, i synnerhet bland dem som är . vet vi att det finns ett mörkertal som är ännu större. Detta är en alarmerande och skrämmande utveckling. Det tycks också som att tillstånden blir allt allvarligare. Vissa regioner uppger till och med att de sett fler unga som är deprimerade, har minskad livslust och problem med mat och ätande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka den ökande spridningen av psykisk ohälsa bland unga?
fr · H8111977 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1977 Enskilda avlopp och retention i mark av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) deltog vetenskapssamhället (for science) i en kampanj som kallades Hur vet du det? Syftet var att låta vetenskaplig kunskap få större utrymme i den offentliga debatten. Det är också något som allt fler efterlyser. En fråga som borde diskuteras på detta sätt handlar om enskilda avlopp och deras miljöprestanda, och framför allt deras bidrag till utsläpp av fosfor, smittämnen och andra föroreningar. Uppskattningsvis finns det cirka 900 000 avlopp i som inte är kopplade till ett kommunalt va-nät. 300 000 av dessa bedöms vara i stort behov av ny rening. Kostnaden för att åtgärda ett enda av de avloppen är hög och ligger i häradet 70 000–. Om vi räknar med att de 300 000 avloppen renoveras till en kostnad av vardera blir det totala beloppet . Det är således ansenliga belopp. Nyttan för miljön motsvarar dock på inga sätt de enorma kostnaderna. Enligt beräkningar som Havs- och vattenmyndigheten har sammanställt utgör de enskilda avloppen av den totala fosforbelastningen. Ändock bedrivs en intensiv kontroll av och kravställan på desamma. Så omfattande att flera personer har tvingats bort från hus och hem då de inte klarat av att finansiera de renoveringskrav som ställs. visar vetenskapliga studier såsom va-guiden (rapport 2016:2) att om hänsyn skulle tas till självreningen och hur mycket fosfor och föroreningar från enskilda avlopp som läggs fast i mark (genom så kallad markretention) skulle kraven på renoveringar inte bli lika omfattande som dagens kommunala vägledningar ger vid handen. En annan slutsats är att man hellre bör överväga omlokalisering av utsläppspunkter, eventuellt i kombination med ett infiltrationsdike, än krav på utökad fosforrening. Rapporten är finansierad och beställd av HaV. I samband med ett remissförfarande fick rapporten starkt stöd. Tio av elva remissinstanser stödde rapporten. Men trots detta uppdateras inte de kommunala vägledningarna rörande enskilda va-anläggningar i enlighet med den evidens och kunskap som rapporter redovisar. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att beslut rörande enskilda va-anläggningar, liksom yttranden i tvistemål, baseras på evidens och beprövad erfarenhet?
fr · H8111978 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1978 Åtgärder inför en tredje våg av (M) till Socialminister (S) En tredje våg av den pågående coronapandemin kan vara nära förestående. I detta läge krävs handling och ledarskap. under pandemin har regeringen varit senfärdig och reaktiv i stället för snabbfotad och proaktiv. Det får inte upprepas nu inför en tredje våg. Vi moderater efterlyser en konkret handlingsplan inför en tredje våg. Vi vill bland annat se tydligare krav på munskydd och mer av regler i stället för rekommendationer. Viktigt är också att testa och smittspåra mer och bättre. behöver också skyndsamt få på plats en smittspårningsapp, och bör, likt , ta fram en strategi för en kraftigt ökad användning av snabbtester. En ökad användning av snabbtester är inte minst viktigt för att förhindra asymtomatisk smittspridning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att ta ansvar för att en konkret handlingsplan inför en tredje våg, innefattande bland annat mer av regler och en strategi för ökad användning av snabbtester, kommer på plats?
fr · H8111979 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1979 Åtgärder mot prostitution och människohandel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Under pandemin har polisen gjort riktade insatser mot prostitution och människohandel och redovisade alarmerande siffror på antalet anmälda brott om sexuella tjänster. I flera städer har anmälningarna så mycket som dubblerats , varav den största ökningen återfinns i storstadsregionerna. har följt utvecklingen av sexualbrott i och föreslagit en rad lagskärpningar för att stävja problematiken. Redan under den moderatledda regeringen fick igenom höjt maxstraff för köp av sexuella tjänster. Därefter tillsattes en utredning som skulle se över skärpta straff för sexköp. Man följde också upp detta genom ett tillkännagivande om att överväga straffskärpningar av sexköpsbrottet genom att ta bort böter i straffskalan vid allvarligare fall. Regeringen har anmärkningsvärt nog inte lagt fram några förslag till förändrad lagstiftning , trots uppmaningar från att göra så. Först , när en känd profil åkte fast för sexköp, meddelade regeringen att frågan behövde utredas vidare och att betänkandet förväntades vara klart . En utredning är givetvis välkommen, men det är en senfärdig regering som har reagerat förvånansvärt långsamt i en så viktig fråga. Det finns skälig anledning att anta att anmälningssiffrorna hade sett helt annorlunda ut om de straffskärpningar som redan har presenterat hade godkänts och vunnit laga kraft. Det är beklämmande att regeringen, som utger sig för att vilja ta hand om utsatta grupper i vårt samhälle, inte agerar snabbare. Att vi nu är mitt uppe i en pandemi utgör en ännu större anledning att påskynda straffskärpningar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att påskynda framtagandet av de lagskärpningar som behövs för att avskräcka från att utföra dessa avskyvärda handlingar och därmed förebygga, markera och bromsa den negativa utvecklingen av anmälda brott av sexuella tjänster?
fr · H8111980 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1980 Radikalisering och våldsbejakande extremism av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I finns det flera särskilt utsatta områden. kommun har tagit fram en rapport om situationen i ett av dessa områden (dnr 2019-01055). Den pekar ut rasism mellan olika etniska grupper, klankonflikter och religiösa konflikter. Den islamistiska våldsbejakande miljön är påtaglig och den har man sett både bevis på och tendenser till. Generellt uppger många av informanterna att man upplever sig se ett hårdare religiöst klimat och att miljön upplevs som mer radikaliserad på genom närvaron av salafistiska inriktningar på området. Inom främst en verksamhet har man kommit i kontakt med ungdomar där man öppet yttrat sig positivt till IS och övergreppen i . Både hemmahörande och yrkesverksamma på området har erfarenhet av att ha blivit eller att ha sett någon bli angripen av vad som kan beskrivas som en moralpolis (släkting, granne, obekant) om man har gått utan slöja eller varit ”lättklädd”. Det vill säga någon som förkunnar vad som är rätt och vad som är fel utifrån en salafistisk inriktning. Av de personer som har rest till krigszoner för att kriga för kalifatet i har ett antal varit hemmahörande i det utsatta området före avresan. De flesta som rest till dessa områden hade själva sökt sig till det och omfamnat en salafistisk/wahabistisk inriktning av islam. Främst var det unga personer som engagerade sig i detta och i förekommande fall var vissa konvertiter. Detta väcker oro och rädsla för återvändande IS-personer och upplevs förekomma bland de yrkesverksamma som möter befolkningen på . Oro för hur det kommer att påverka samhället. Kommer de att betraktas som martyrer och krigshjältar eller som någonting som kommer att skapa konflikter mellan de olika grupperna på området? Det är inte första gången personer har återvänt till från terrorsekten , och utifrån storlek är det ett förhållandevis stort antal som varit i . kommer ytterligare personer och deras barn mantalsskrivna i att återvända. Dessa individer har en avsaknad av permanentboende men med släktingar i de utsatta områdena, vilket ökar risken för att de kommer att bosätta sig i områden med en redan hög grad av radikalisering och våldsbejakande extremism. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern och regeringen på lämpligheten i att aktuella individer får möjlighet att bosätta sig i ett särskilt utsatt område, där det föreligger hög risk för att det bidrar till ytterligare radikalisering och martyrskap?
fr · H8111981 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1981 Gemensamma energieffektiva lösningar av (C) till Statsrådet (S) är en nettoexportnation när det kommer till el. Men har både lokala och regionala utmaningar när det gäller att upprätthålla effekten i kraftnätet. Energieffektivisering och minskad resursanvändning är sådant som skulle kunna utgöra värdefulla förbättringar på marginalen. Här finns stor potential i hushållssektorn. Studier gör gällande att av energin skulle kunna effektiviseras med insatser som är lönsamma och som ändå ska göras. Det kan handla om åtgärder som tilläggsisolering, fönsterbyten och användandet av bättre maskiner. Energieffektivisering är en viktig del i att klara omställningen till ett utan nettoutsläpp av koldioxid. Energiproduktionen kommer att vara svår att bygga ut i den takt som behövs om vi inte använder energin vi har på ett smartare sätt. Det är också ett relativt snabbt sätt att frigöra kapacitet i elnätet. En del i effektiviseringen är att vi äger saker tillsammans, såsom i en bilpool. På så sätt behöver färre bilar laddas/tankas och utnyttjandegraden blir högre. Det kan även ske inom andra områden. Ett exempel är när bostadsbolag och bostadsrättsföreningar uppmuntrar till användandet av gemensamma tvättstugor. Maskinerna i en tvättstuga är både snabbare och effektivare men framför allt använder de mindre el. Installeras de dessutom med modern lågenergiteknik med tvättmaskiner som använder fjärrvärme och torktumlare med värmepump går det att sänka den totala effekten med mer än hälften. När i skulle installera laddstolpar visste de inte hur de skulle få effekten att räcka till. Genom att byta tvättutrustning i tvättstugan till lågenergimaskiner kunde de frigöra effekt för mellan en och två laddstolpar per tvättstuga. finns det inga styrmedel som uppmuntrar denna typ av smart och effektiv elanvändning. Varken tvättstugan eller lägenheternas enskilda tvättmaskiner räknas ens in när energideklarationen för en byggnad görs. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att öka flerbostadshusens incitament att hushålla med el, exempelvis via fler gemensamma lösningar?
fr · H8111982 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1982 Trängselskatt och bildelningstjänster av (M) till Finansminister (S) Passager i trängselskattesystemet läses av i realtid, och baserat på detta görs ett skattebeslut om att debitera fordonsägaren med trängselskatt. saknas möjlighet att rapportera dessa data i realtid till fordonsägaren. Detta skapar problem för exempelvis bildelningsföretag och andra förvaltare av stora vagnparker som vid realtidsrapportering skulle kunna fördela kostnaden korrekt på användaren. En sådan fördelning är nödvändig för att trängselskatten ska ge de effekter på trängselminimering och val av färdsätt som är syftet med skatten. Särskilt små och nya bildelningsföretag, med korta hyrtider och låg intäkt per hyrtillfälle, blir drabbade av de brister som finns i administrationen av trängselskatterna. visar rapporter att bildelningstjänster av olika slag minskar behovet av det totala antalet bilar i samhället och kan därmed anses ge en samhällsnytta. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att framtidssäkra hanteringen av trängselskatterna så att den växande bildelningssektorn kan fördela kostnaden för trängselskatt i realtid på rätt brukare av fordon?
fr · H8111983 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1983 Samhällskontraktet och socialförsäkringssystemet av (SD) till Statsrådet (S) Jag fick ett samtal från en kvinna som blivit utförsäkrad trots att hon har elakartad cancer och som har genomgått en tuff behandling med operation, cellgifter och strålbehandling. Hon är helt oförmögen att arbeta just . Trots detta har hon blivit utförsäkrad. Hon kan heller inte få hjälp av socialen eftersom hon äger den lilla lägenhet där hon bor. Många vanliga svenskar upplever att det svenska socialförsäkringssystemet blir allt mindre relevant. De upplever att samhällskontraktet vittrar sönder och att de i allt fler situationer i vardagen står utan stöd av och hjälp från det system de betalat skatt till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att gemene medborgare upprätthåller sin tilltro till samhällskontraktet, vilket bygger på att inbetalade skatter i ena änden ger rätt till en fungerande välfärd och i andra änden till annan offentlig service?
fr · H8111984 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1984 En svensk öppningsstrategi av (SD) till Socialminister (S) in i pandemin syns fortfarande ingen ljusning. Tvärtom har regeringen, och en rad regioner i närtid vidtagit de striktaste restriktionerna. Jag avser inte att här orda om huruvida de nya restriktionerna behövs, är korrekt utformade eller har kommunicerats rätt . Vi vill alla att detta ska vara över för att vi ska kunna återgå till våra vanliga liv och allt vad det innebär. För att möjliggöra det behövs naturligtvis adekvata åtgärder. har prövningen pågått länge, och engagemanget och hoppet riskerar att tryta hos såväl individer som företag. Ungdomar som saknar sina klasskamrater eller lagkamrater, gamla som saknar sina barnbarn, arbetskamrater som saknar sina kaffepauser med kollegorna. Näringsidkare som saknar sina kunder, som saknar sina intäkter, som har tröttnat på att leva på konstgjord andning genom statliga stöd eller som tvingats plocka ned skylten på grund av att regeringen inte lyckats betala ut stödpengar . I ett sådant här läge behöver många något att se fram emot, något att ta sikte på för att ta sig igenom denna prövande tid. Därför är det brittiska initiativet om en öppningsstrategi så bra. Både rent praktiskt för den framtida planeringens skull och för att det kanske primärt fyller en psykologisk funktion som inte går att överskatta. Genom att peka ut fyra faser med successiva lättnader kan individer och företag mentalt ta sikte på en ljusare framtid. Det återstår naturligtvis att se om to freedom, som öppningsstrategin heter, fungerar i praktiken men även om den inte skulle göra det kan antas att det ändock är bättre att ha en öppningsstrategi framför att inte ha någon alls. Jag vågar inte uttala mig om hur en svensk motsvarighet skulle utformas eller när den skulle sjösättas men jag vill mena på att det vore önskvärt ifall regeringen tillsammans med expertmyndigheten arbetade med frågan. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att ta fram och implementera en öppningsstrategi för ?
fr · H8111985 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1985 i av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I har i inrättat så kallade omskolningsläger i vilka man utsätter etniska minoriteter för tvångsarbete, tortyr, indoktrinering, tvångssteriliseringar och systematiska våldtäkter. I begår man övergrepp på demokratiaktivister sedan man implementerat den nya säkerhetslagen. rustar nu landet och uppträder alltmer aggressivt mot sin granne, det demokratiska . Listan över övergrepp på demokratin och mänskliga rättigheter kan göras lång. I ett svar på en skriftlig fråga (2020/21:1840) säger kultur- och demokratiministern följande: ”Värdskap för internationella idrottsevenemang som är en fråga för idrottsrörelsen själv att besluta om. Jag utgår från att i förberedelserna och genomförandet av även noga lyfter fram och värderar frågor som rör respekten av mänskliga rättigheter.” Det är uppenbart att IOK i sin bedömning av lämplighet att stå värd för de inte har tagit hänsyn till de fruktansvärda övergrepp som landet gör sig skyldigt till. Här behöver politiken agera i stället för att lägga ansvaret på idrottsrörelsen. Ansvariga politiker kan inte blunda och skjuta över ansvaret när fruktansvärda brott mot mänskliga rättigheter sker. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Varför avser inte ministern att agera i syfte att verka för en bojkott av i ?
fr · H8111986 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1986 Initiativet Hållbar bolagsstyrning av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) vill genom initiativet Hållbar bolagsstyrning förändra de aktiebolagsrättsliga reglerna i medlemsstaterna om styrelsens sammansättning och uppdrag. Detta ingrepp i äganderätten motiveras med godhetssignalerande värdeord likt hållbar utveckling och mänskliga rättigheter och en vilja att minska näringslivets påstådda kortsiktighet. Alla vänner av marknadsekonomi utan omotiverad statlig eller överstatlig inblandning borde omgående resa ragg när de får höra om förslaget. I praktiken skulle det innebära ingrepp i företagens styrning och verksamheter, vilket måste ses som ett angrepp mot äganderätten som vi känner den. Något som också flertalet näringslivstoppar betonat i sin kritik mot förslaget. Det går vidare att kritisera i vilken utsträckning förslaget ens skulle generera de önskade värdena givet att näringslivet återkommande visat sig utgöra stommen i den hållbara utvecklingen snarare än att vara i vägen för densamma. Något som sammanfattas väl i kommentaren från , chef för hållbarhet på Investor, till Fplus: ”För att fortsätta vara konkurrenskraftig måste man investera kontinuerligt i hållbarhet. Ta klimatfrågan som exempel, där finns det en otrolig innovationskraft bland företagen för att arbeta fram bättre lösningar. Det samarbetas mellan olika branscher och företag, här finns en stor kraft. Den ska inte hämmas.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ställer sig regeringen till initiativet, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att stoppa förslaget?
fr · H8111987 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1987 Andelen invandrare bland dömda våldtäktsmän av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En ny studie vid visar att första och andra generationens invandrare är i majoritet bland dömda våldtäktsmän. Studien presenteras i artikeln Swedish rape offenders – a latent class analysis i . Forskarna har studerat data om 3 039 dömda våldtäktsmän. Det handlar om alla individer som dömts för våldtäkt, grov våldtäkt och försök till dessa brott , och som var . Man har också begränsat sig till våldtäktsbrott mot vuxna kvinnor. Resultaten visar bland annat att en majoritet av våldtäktsmännen var första eller andra generationens invandrare (59,). av gärningsmännen föddes utomlands. Bland dessa invandrare var /den vanligaste födelseregionen (34,) följt av resten av (19,) och (). regeringar har alltså genom en ansvarslös massinvandringspolitik låtit importera våldtäktsmän till vårt land. Genom en mer ansvarsfull politik skulle många kvinnor ha besparats från dessa övergrepp och livslånga trauman. Uppenbarligen har inte detta varit tillräckligt viktigt för regeringen som i stället har prioriterat att låta dessa förövare få tillträde till . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av att studien visar att första och andra generationens invandrare är i majoritet bland dömda våldtäktsmän?
fr · H8111988 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1988 Taxiföretag som verkar över gränsen av (M) till Infrastrukturminister (S) Transportarbetare eller transporttjänstleverantörer, inklusive förare av transportfordon, som antingen transporterar varor för användning inom territoriet eller endast transiterar är enligt Europeiska unionens råd rekommendation (EU) 2020/1475 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin undantagna från såväl karantänsbestämmelser som uppvisande av ett negativt PCR-test (covid-19). kräver ett negativt PCR-test (covid-19) av taxiförare, vilket medför dröjsmål för resenärer från till . Detta till exempel som ekonomiska avbräck för taxiföretagen. Det finns skäl att verka för exempelvis en överenskommelse med , och så att taxiförare som utför taxitransporter enklare ska kunna resa över gränsen, utan att smittsäkerheten äventyras. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern utveckla vad som ligger till grund för att taxiföretagen behandlas annorlunda än exempelvis transportföretag, och kan ministern på något sätt verka för att underlätta för taxiföretag som verkar över gränsen, men utan att äventyra smittspridningen?
fr · H8111989 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1989 Reduktionsplikten och Försvarsmaktens förmåga att försvara av (M) till Statsrådet (S) I vår ska kraven på att mer förnybart bränsle ska blandas in i diesel och bensin öka. Detta är i grund och botten ett bra förslag om vi ska kunna nå klimatmålen och kommer att ställa krav på många verksamheter för att det ska fungera. Det blir svårare för vissa verksamheter än för andra. Försvarsmakten till exempel, som har en unik och avgörande roll för , nämligen att försvara vårt land och vårt sätt att leva, har till regeringen meddelat att än mer inblandning av förnyelsebara bränslen blir svårt och får allvarliga konsekvenser. I ett remissvar till regeringen skriver Försvarsmakten att konsekvensen ytterst innebär att huvuduppgiften att försvara begränsas. Detta är naturligtvis oerhört allvarligt. Det finns flera skäl till varför Försvarsmakten har svårt att klara de nya kraven. Ett handlar om att många av Försvarsmaktens fordon inte klarar av biodrivmedel i den omfattning det nu blir frågan om. Att byta ut fordonen är kostsamt och tar framför allt . En annan aspekt är att biodrivmedel klarar kyla sämre. Försvaret av måste oavsett temperatur fungera på bästa tänkbara sätt. är det 2021 och snart ska lagförslaget presenteras för , men några lösningar för Försvarsmakten finns inte på plats. Jag tycker det är undermåligt av regeringen och oroväckande för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer det att finnas ett undantag för Försvarsmakten när lagförslaget presenteras ?