ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113192 · 2021-06-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3192 Systematisk tortyr av uigurer av (SD) till Utrikesminister (S) pågår Uyghur Tribunal, som bevakar den ofattbara grymhet som utspelar sig i , där man i några fall systematiskt samlade samtliga invånare i en by (från barn och tonåringar till gamla) för att slussas till fruktade koncentrationsläger. Bland de som talar ut om vad som skett uigurer i Xinjiang finns en före detta kinesisk polis tillika avhoppare från det styrande kinesiska . Tiotusentals otränade polisrekryter skickades bland annat till Xinjiang för att ”vålla så mycket skada som möjligt”, och enligt vederbörande skickade man dit omkring 150 000 rekryter bara han arbetade där. Dessa rekryter beskriver han som otränade och dåligt utbildade i polisyrket, där de lär sig att uigurer är statens fiender. Enligt polisen, som varit en så kallad mellanklassofficer kopplad till de läger som upprättats, fanns det inga gränser för vad man fick göra; den arsenal med tortyrteknik som stod till deras förfogande var närmast obefintlig. Han har beskrivit situationen med ett antal exempel: Fångar fick knäböja som de blev slagna, och vissa fick plastpåsar över huvudet till dess att de slutade andas. Vissa elektrificerades genom sina könsorgan, fick sina ben krossade med hammare eller tvingades svälta – ofta i kombination med psykisk tortyr genom att låta medfångar äta framför dem. Fastbundna fångar fick rör inpressade i munnen som sedan användes för att pressa in vatten i lungorna. På det här sättet skulle de tvingas erkänna brott som de anklagades för samt underteckna bekännelser för att erkänna att de är terrorister. Vidare var detta ett sätt att få dem att sälja ut släktingar och vänner som terrorister. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern vidta några åtgärder för att bidra till att skipa rättvisa för de minoriteter i som drabbats av statliga övergrepp, och avser ministern agera för att ansvariga kinesiska politiker ska ställas till svars?
fr · H8113193 · 2021-06-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3193 på frekvensmarknaden av (M) till Näringsminister (S) I är 5G-utbyggnaden just nu i full gång av de aktörer som fick tilldelat spektrum i 5G-auktionen . fortsätter också debatten gällande säkerhet i kommunikationsnäten och hur vi bäst bygger ett nät som är säkert både för våra myndigheter och för medborgare. är en av de aktörer som är med och skapar dessa säkra nät, som används av försvaret, myndigheter och blåljuspersonal. vann även tilldelning av spektrumutrymme i 2,3-gigahertzbandet under 5G-auktionen jämte de kommersiella aktörerna. har även budat hem utrymme i 700-bandet, som dock efter fortfarande står orört. I och med att halkat efter i utbyggnaden av 5G till följd av det långa auktionsförfarandet är det viktigt att alla tilldelningar som skett utnyttjas så effektivt och säkert som möjligt för att skynda på utbyggnaden. Det har dock uppkommit vissa frågor kring exakt hur tänker använda sig av de frekvensutrymme de förvärvat och på vilket sätt detta skulle kunna skynda på 5G-utbyggnaden. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Kan ministern redogöra för vad statens avsikt är med att ska äga 5G-spektrum?
fr · H8113194 · 2021-06-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3194 Ersättning till digitala brevlådeleverantörer av (M) till Statsrådet (S) Miljontals digitala myndighetsbrev skickas i , alltifrån deklarationer och lönespecifikationer till kommunala barnomsorgsfakturor. Brev som når alla oavsett var man bor i och som inte kräver vare sig transporter eller papper. De flesta av de digitala myndighetsbreven distribueras av privata brevlådeoperatörer inom ramen för den statliga digitala infrastrukturen Mina meddelanden. Företagen har tillhandahållit denna tjänst utan kostnad . har regeringen signalerat att en ersättningsmodell är på väg. presenterade regeringen till slut en promemoria med förslag på en ersättningsmodell, Auktorisationssystem för elektronisk identifiering och för digital post (I2020/03269). Flera tunga aktörer som lämnade remiss på promemorian ställde sig positiva till förslaget, däribland , IT & Telekomföretagen och . Tanken var att ersättningen ska täcka operatörernas kostnader men också ge möjligheter att utveckla tjänsterna. har ingenting hänt. Operatörerna tillhandahåller fortfarande tjänsterna utan att få någon ersättning. Det finns en risk för att brevlådeoperatörerna väljer att lämna Mina meddelanden om inget händer. Detta skulle avsevärt försämra servicen för många svenskar och det riskerar att innebära en belastning på miljön om myndigheterna återgår till att skicka ut fysiska brev. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets avsikt att inom en snart framtid presentera ett förslag på en ersättningsmodell, och hur ser i så fall tidsplanen ut för ett sådant införande?
fr · H8113195 · 2021-06-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3195 En statlig myndighets angrepp på journalister av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Delegationen för migrationsstudier, Delmi, beskriver sig som ”en oberoende statlig kommitté som sprider forskningsresultat på migrationsområdet” och huserar i . I en nyutkommen så kallad policy brief från myndigheten redogör docenten för resultat av ett forskningsprojekt som finansierats av statliga . I policy briefen används texter av journalisterna från deras tid som ledarskribenter på som exempel på hur rasism och främlingsfientlighet normaliseras av etablerade aktörer. ”Ledarartiklarna innehåller alarmerande beskrivningar av det svenska samhället som försatt i ’systemkollaps’, en tankefigur som bygger på idéer om att den förda flykting- och invandringspolitiken leder till att samhällsinstitutionerna kan utföra sina uppdrag och att samhället därmed ’kollapsar’”, skriver bland annat. Att en statlig myndighet, finansierad av skattemedel, under pekar ut erkända journalister som vågat ifrågasätta den rådande situationen i landet och peka på problemen, för att ”normalisera” rasism och främlingsfientlighet är ett starkt angrepp på demokratin och yttrandefriheten. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av att en statlig myndighet angriper journalister och det fria ordet på detta sätt?
fr · H8113196 · 2021-06-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3196 Ersättning till digitala brevlådeoperatörer av (KD) till Statsrådet (S) har regeringen gjort utfästelser om att privata brevlådeoperatörer som distribuerar digital myndighetspost inom den statliga infrastrukturen Mina meddelanden ska få ersättning för sina tjänster. meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen överväger att inte besluta om någon ersättning trots allt. Detta trots att ansvarig myndighet, Digg, tydligt rekommenderar regeringen att ersättning behöver komma på plats omgående. Digitala brevlådeoperatörer meddelar nu att regeringens omsvängning påverkar förutsättningarna för medverkan i Mina meddelanden och att de inte ser något annat alternativ än att nu förbereda för ett scenario där de lämnar den statliga infrastrukturen. Regeringen har satt upp som mål att statliga myndigheter, kommuner och regioner ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Med hjälp av digitaliseringen ska vardagen bli enklare för privatpersoner och företag. Den offentliga sektorn kan bli effektivare och öka sin kvalitet. Det finns flera goda samhällsargument för digital post: Tillgänglighet: Digital post underlättar kommunikationen med fler grupper och ger möjligheter att arbeta var som helst. Levande landsbygd: Digital post underlättar för människor att bo på landsbygden och ha tillgång till en säker och snabb postgång. Demokratisering: Digital post förbättrar kommunikationen mellan offentlighet och medborgare. Effektivitet: Digital post når medborgarna snabbare än fysisk post. En tredjedel av användarna öppnar digital post . Säkerhet: Digital post är säkrare än fysisk post. Id-kapningar upptäcks tidigare med digitala brevlådor. Minskade kostnader: Digital post minskar kommuners, regioners och statliga myndigheters kostnader för post och bidrar till en mer effektiv förvaltning. En övergång till helt digital post skulle innebära att kommunerna sparade runt i portokostnader. Tillförlitlighet: har statliga Postnord inlett försök med varannandagsutdelning av post, bland annat i . Mycket talar för att Postnord successivt kommer att utöka försöket och kanske även minska utdelningsfrekvensen ytterligare. Minskad pappersanvändning: De runt 50 miljoner fysiska brev som kommuner skickar motsvarar cirka 15 000 träd. Minskade utsläpp: Transporterna av kommunernas fysiska brevutskick ger upphov till runt koldioxidutsläpp. De digitala brevlådeoperatörerna är själva övertygade om att Mina meddelanden kan fortsätta att bidra positivt till digitaliseringsarbete, men det förutsätter en rimlig ersättning för de tjänster som olika brevlådeoperatörer tillhandahåller. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad föranleder regeringens övervägande att inte betala någon ersättning till digitala brevlådeoperatörer som distribuerar digital myndighetspost, och hur skulle ett sådant beslut vara förenligt med högt ställda digitaliseringsambitioner?
fr · H8113197 · 2021-06-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:3197 Säkerhetshot mot fjärrstyrd flygledning av (M) till Statsrådet (S) har informerats gällande frågan om beredskapsflygplatser och möjligheten att införa fjärrstyrd flygledning. Fjärrstyrd flygledning finns på några få flygplatser i där den fungerar väl, men planer finns att utöka till fler. Försvarsmaktens medskick till utskottet var att de ansåg att vissa flygplatser lämpar sig mindre bra för att införa fjärrstyrd flygledning. Det är därför viktigt att frågan genomlyses noggrant och att totalförsvars- och säkerhetsaspekten beaktas i en sådan översyn. är ett nationellt cybersäkerhetscentrum under uppbyggnad i . Det centret kommer att ha en viktig roll för att höja cybersäkerhet i såväl offentlig som privat verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett förtydligat uppdrag till cybersäkerhetscentret för att öka beredskapen, kunskapen och förmågan att hantera cyberhot som riktas mot fjärrstyrd flygledning?
fr · H8113198 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3198 Kostnadskontroll hos av (C) till Infrastrukturminister (S) är ansvarig myndighet för att beräkna och projektera många stora infrastrukturprojekt. Beroende på om det är ett helt statligt ansvar är det enbart deras egna avdelade medel som används. fördelas medel till regioner för regional prioritering, och i fler och fler projekt sker en medfinansiering av kommuner och regioner. Det är ett bra arbetssätt för att få till fler lokala och regionala satsningar som är viktiga för den lokala boendemiljön och för att kunna finansiera fler projekt. Det stora problemet i systemet är att inte gör korrekta beräkningar av vad projekten och projekteringen kostar och att kostnaderna ökar successivt. Dessutom blir projekt orimligt dyra. Ett exempel på detta är projektet västra , där kommun känner sig tvungen att lämna ett avtal med av skälet att kostnaderna ökat med 160 miljoner. antogs länstransportplanen i där projektet västra är ett av de prioriterade projekten. kommun slöt ett avtal med för medfinansiering där kommunen ska stå för av kostnaden eftersom vägen är viktig för samhällsplaneringen i kommun för att kunna ha en hållbar tillväxt. Sedan avtalet skrevs har planeringen av bostadsbyggandet fortsatt väster om . I avtalet med skrevs det in att om kostnaden ökade har kommunen rätt att dra sig ur avtalet, vilket nu sker. Den totala kostnadskalkyl som ligger till grund för avtalet mellan kommun och bedömdes till 139 miljoner. presenterade att kostnaderna beräknas ha ökat till 300 miljoner, som projekteringen kostat cirka 30 miljoner. Att kostnaderna ökar med mer än det dubbla och att kostnaden för 60-väg kan bli så dyrt är orimligt. Kostnaden för vägen gör att man tror att det handlar om motorväg som ska byggas. Pengar riskerar att ha ”kastats i sjön”. Dels på grund av de miljoner som använts för projektering, dels de projekt i som fått stå tillbaka till förmån för detta projekt. Jag och anser att det måste ske en förändring hos . Det är ohållbart att tillåts räkna så fel och att kostnaden för att bygga en väg tillåts bli så höga. Det är inte hållbart varken nu eller . måste ta ett större ansvar för våra gemensamma skattepengar; kalkylerna måste stämma bättre med de faktiska kostnaderna. Kostnaderna får inte heller öka okontrollerat. Det verkar som har bristande kunskap i beräkning av projekt, och det är lätt att tro att de olika avdelningarna arbetar var för sig under beräkningen och projekteringen av olika projekt. När de sedan sätter ihop sina olika delar så upptäcker de att kostnaderna har dragit iväg. I Trosas fall till det orimliga priset av 300 miljoner för 60-väg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att ska få en bättre kostnadskontroll av och ett helhetsperspektiv på sina projekt än vad som råder , med syftet att få lägre kostnader och kalkyler som stämmer överens under hela projekt och byggtiden?
fr · H8113199 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3199 Konkurrenskraftiga villkor för fjärrzonstrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) har fattat beslut om att stegvis slopa den så kallade fjärrzonsrabatten på de statliga farledsavgifterna. Svensk import- och exportindustri upplever konkurrensnackdelar mot övriga världen på grund av de statliga farledsavgifterna. Med fjärrzonsrabatten, för fartyg i översjötrafik, har den sneda balansen justerats. Fjärrzonsrabatten är en mycket uppskattad åtgärd för svenskt näringsliv och för rederibranschen och leder till en väsentlig förbättring av konkurrenskraften för hamnar. Särskilt viktigt blir detta för hamn som är den enda hamn i som har direktanlöp till inom containersegmentet och direktanlöp till med bilfartyg. Karaktäristiskt för fartygen är att de går på slingor enligt en definierad tidtabell. Konkurrensen mellan vilka hamnar som ska ingå i en slinga är knivskarp och antalet direktanlöp till och från hamn har varierat över åren med som mest fyra direktanlöp. Vad som händer vid en slopad fjärzonsrabatt kan beskrivas i två scenarier. I det ena adderas den tillkommande avgiften direkt på transportköparens pris, vilket leder till att import och export från blir väsentligt dyrare. I det andra scenariot väljer rederierna att helt slopa från sina översjöslingor, och då riskerar transportkostnaderna för svensk industri att mer än fördubblas som transfertiden för gods ökar väsentligt och leveranssäkerheten minskar. frågade jag infrastrukturministern vilka åtgärder han avsåg att vida för att ska fortsätta att ha en rimlig avgiftsstruktur för fartyg i fjärrzonstrafik. Infrastrukturministern svarade då att det är viktigt att sjöfarten kan behålla sin konkurrenskraft i förhållande till andra trafikslag, inte minst för att en överflyttning av transporter till sjöfarten kan ske, men hänvisade till att avgifterna är ansvar. Infrastrukturministerns ansvar är dock rimligen att se till att också fortsatt kan ha konkurrenskraftiga villkor för fjärrzonstrafiken. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att ska fortsätta att ha konkurrenskraftiga villkor för fjärrzonstrafik efter beslutade avgiftshöjningar?
fr · H8113200 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3200 Kvicksilvertunnorna i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) presenterade i ett förslag till ansvarsutkrävande för de cirka 23 000 kvicksilvertunnor som dumpades i . har dessvärre inte mycket hänt. En mycket stor andel tunnor har ännu inte ens lokaliserats trots att geologiska undersökningar har konstaterat att några tunnor har rostat sönder och att kvicksilver troligtvis redan har läckt ut i . Detta är en metall som i organisk form riskerar att vandra långt upp i näringskedjan. Problemet är att alltmedan staten förhandlar om ansvarsutkrävande äventyras ekosystemen i vårt känsliga innanhav . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kvicksilvertunnorna inte ska kunna orsaka mer skador för känsliga ekosystem?
fr · H8113201 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3201 Definitionen av odikad torvmark av (M) till Statsrådet (S) I propositionen Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet (prop. 2020/21:185) saknas en tydlig definition av begreppet ”odikad torvmark”. Med tanke på det skarpa förbud genom ytterligare en skyddsklassning som föreslås i propositionen, förutom det som redan finns i mark- och miljödomstolens domar, så måste denna marktyp vara klart avgränsad och definierad, vilken den inte är. Att klargöra detta är viktigt med tanke på att den nya lagen kan få stora konsekvenser för ägare till så kallade odikade torvmarker. Inte minst med tanke på att dessa enligt geologiska undersökning motsvarar av alla marker i . Det är därför ytterst olyckligt att detta inte blev tydligt i propositionen – ett läge som troligtvis heller inte hade uppstått om torvbranschen och Svensk redan från början hade utsetts som remissinstans till regeringsförslaget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra vilka marker som avses med ”odikade torvmarker”?
fr · H8113202 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3202 Kemikalieskatten och begagnad it av (M) till Finansminister (S) EU och strävar efter att bli mer cirkulära, och regeringen har även antagit en handlingsplan för att uppnå detta. Det är mycket bra, men än så länge arbetar regeringen stick i stäv med densamma, vilket får konsekvenser för återanvändning i stort men också för företagande. Det gäller till exempel för företag som renoverar och uppgraderar gamla datorer, bildskärmar och annat. Ett av dessa, Inrego, brukar löpande informera om utvecklingen. Det har sedan skatten infördes betalat in i kemikalieskatt för de begagnade it-produkter som de säljer. Den svenska kemikalieskatten innebär de facto att en begagnad skärm som är värd beläggs med hela i ren kemikalieskatt. Något som förstås gör produkterna osäljbara. Jag har tidigare uppmärksammat ministern på hur en myndighet valde bort att köpa 1 000 begagnade skärmar till följd av skatten (skriftlig fråga 2020/21:170), och senast har en skola gjort likadant. Skälet är helt enkelt att skatten gör de begagnade produkterna alltför dyra. Detta är inte hållbart, och det gynnar definitivt inte vår strävan att minska växthusgasutsläppen. Regeringens egen delegation för cirkulär ekonomi uppmärksammade regeringen på situationen , och i regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi finns det flera punkter som motsäger regeringens eget agerande. Ett exempel är punkt 4.2, där det står följande: ”Utforma styrmedel som bidrar till ökat utbud och efterfrågan på cirkulära produkter, tjänster, återbruk och återvunna material.” Trots detta händer inget. Inrego är ett beklagligt men tydligt exempel på att regeringens kemikalieskatt inte fungerar. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de ekonomiska effekter som den nuvarande kemikalielagstiftningen har på ”cirkulära” produkter och företag inte ska hindra utan i stället bidra till cirkulär ekonomi?
fr · H8113204 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3204 Brister vid NFC av (SD) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga (2020/21:2892) till statsrådet undrade jag om statsrådet tänkte vidta några särskilda åtgärder för att förkorta analystiderna vid Nationellt forensiskt centrum, NFC. Bakgrunden till det var att utredare får vänta långa tider för att få analyssvar. Statsrådet svarade att ”NFC har en utmanande arbetssituation genom att inflödet av ärenden kontinuerligt har ökat som också en allt större andel av ärendena är komplexa och kräver flera olika typer av analyser” och att han kommer att fortsätta följa frågan noga. visar en intern rapport som SVT tagit del av att problemen inom NFC är ännu större än vad som varit känt. Datorer byts inte ut, man har dragit ned på programlicenser och nyanställda saknar verktyg. Chefen för säger sig, enligt SVT, inte känna till problemen – eller rapporten. Enligt SVT är missnöjet stort bland just medarbetarna, och en ny enkät som genomförts av fackförbundet tillsammans med Saco-S visar att många inom NFC vill byta jobb. Enligt SVT kan enligt en ny rapport ”missnöjet delvis också förklaras av en eftersatt it-utveckling. NFC:s digitala brottsbekämpning fick hård kritik av polisens internrevisorer, och som en av flera åtgärder fick NFC-chefen i uppdrag av rikspolischefen att analysera konsekvenserna av att it-utvecklingen släpar efter." Eftersom inte chefen vill kännas vid problemen och rapporten är det ju tveksamt om själv klarar att lösa problemen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av missnöjet vid NFC samt den interna rapporten, och i så fall, vilka?
fr · H8113205 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3205 Personalbrist i restaurangbranschen av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Restaurangbranschen larmar nu om svårigheter att rekrytera erfaren personal . Många av de som tvingats byta yrke under de hårda restriktionerna stannar i det nya yrket i stället för att gå tillbaka till restaurangbranschen. Enligt rör det sig om cirka 50 000 restaurangjobb som har försvunnit under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser regeringen att vidta några särskilda åtgärder för att komma till rätta med problemet för branschen att kunna rekrytera erfaren personal, och i så fall, vilka?
fr · H8113206 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3206 Brott mot arbetsmiljölagen inom vård och omsorg av (SD) till Socialminister (S) I ett svar från till skriver verket att man ifrågasatte () bland annat när kravet på munskydd togs bort efter önskemål från regionerna. Önskemålet från regionerna kom, enligt tidigare avslöjande i SVT, från Kommuner och Regioner (SKR), som fick att tona ned och backa i fråga om kraven på munskydd i äldreomsorgen. ledning har både öppet och internt motiverat sitt agerande med att man ville undvika en konflikt med rekommendationer, som inte krävde munskydd. lyfter verket fram ett yttrande från sin egen expert om att enbart plastvisir inte ger tillräckligt skydd. Det är samma yttrande som ledningen undvek att ta med i domstolsprocessen kring äldreboendet , rapporterar SVT. heter det att verket “efterfrågat vetenskaplig evidens för att bärande av enbart visir, anses kunna ge ett likvärdigt skydd för arbetstagarnas luftvägar, som bärande av munskydd. har inte tagit del av sådana studier.” rekommendationer kan, enligt , ha brutit mot arbetsmiljölagen (AML). Detta skulle i så fall innebära, enligt verket, ”att de rekommendationer från , som gavs , om att munskydd inte behövdes vid vård av patienter eller omsorgstagare med misstänkt eller konstaterad covid-19, har varit i strid med AML, vars syfte är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet.” Socialministern har under pandemin i syfte att slippa ta politiskt ansvar skyllt ifrån sig och i stället pekat på sin ”expertmyndighet” FHM. I flera svar på frågor har hon skrivit: ”Munskydd ska således användas och behandlas som den skyddsutrustning de är och användas i de miljöer och sammanhang som eller smittskyddsläkare rekommenderar det.” Problemet här är ju att ministerns så kallade expertmyndighet misslyckats fatalt med hanteringen av pandemin och inte rekommenderat tillräckliga skyddsåtgärder. Att tvingats backa från att stå upp för AML i syfte att undvika en konflikt med rekommendationer, och därmed låtit vårdpersonal fara illa genom att bli smittade, är ytterligare ett bevis på hur ruttet systemet är. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta med anledning av yttrande till , och avser ministern att framgent tillse att lagar som AML upprätthålls oavsett andra myndigheters agerande?