ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912153 · 2021-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:153 av (M) Bygget av Händelöleden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i den fortsatta åtgärdsplaneringen då det gäller Händelöleden. är ett exportberoende land. Effektiva, hållbara och väl fungerande godstransporter är därför av stor betydelse för att kunna utveckla svensk välfärd och säkra arbetstillfällen, främja näringslivet och tillväxt över hela landet. Just nu genomförs regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för infrastrukturen för perioden –2029 som beslutades . Den omfattar en satsning . I planen finns bland annat Kardonbanan som förbättrar kapaciteten och tillgängligheten för transporterna till hamn. Den nya järnvägen öppnades för trafik . Regeringen presenterade en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt uppgår ramen till för perioden –2033. Jag kan i sammanhanget notera att föreslog mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur. har uppdraget att ta fram ett förslag till en nationell plan för utveckling av infrastrukturen för perioden –2033. ska redovisa sitt uppdrag . Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H912154 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:154 av (M) Utvecklade och bredare finansieringsformer har frågat mig om jag som minister är beredd att initiera tillsättandet av en utredning för att förutsättningslöst utreda en bredare finansiering av kulturen och civilsamhällets aktörer i syfte att värna och möjliggöra en mångfald av finansiärer. Krisen vi har befunnit oss i under pandemin är långt ifrån över. Det mänskliga behovet av att mötas, att tillsammans uppleva eller utöva kultur är alltid stort, men träder fram extra påtagligt i kristid. Kulturen är viktig för oss människor och ska finnas närvarande för alla i hela landet. Kulturen berättar för oss vad det innebär att vara människa och hjälper oss att betrakta världen och tillvaron med klarare blick. Offentliga medel står för stabilitet i finansieringen av kulturen och kulturinstitutioner och möjliggör långsiktig planering. Men endast offentliga medel har svårt att täcka alla behov, särskilt för den extra kraft som krävs för återuppbyggnad av kulturlivet i hela landet. Alternativa finansieringskällor skulle ge kulturlivet möjlighet till ökad finansiering, men också ökat oberoende och större mångfald i kulturen i och med att kulturaktörer blir mindre beroende av enskilda finansieringskällor. har få möjligheter till breddad finansiering jämfört med andra länder utanför EU men också inom EU där frågan också är högaktuell. Ämnet är komplext och inbegriper flera olika perspektiv, lagar och regelverk bl.a. skattelagstiftning. Med bredare bas av finansieringskällor ser vi också potentiella effekter som ett bredare engagemang och större delaktighet i kulturlivet och kulturarvet som i sin tur kan bidra till förståelse och ansvarstagande. Möjligheterna för det privata näringslivet och allmänheten att ekonomiskt bidra till konst och kultur, liksom möjligheterna för kulturlivets aktörer att ta emot privat finansiering bör underlättas. Jag delar därför uppfattningen om att frågan om bredare finansiering av kultursektorn skulle kunna belysas ytterligare. betänkande Från kris till kraft, som kom , lägger fram förslag i riktningen att kunna bredda finansieringen av kultur för dess oberoende och mångfald. Betänkandet bereds nu inom . Vad gäller civilsamhället är det viktigt att det finns goda möjligheter för det civila samhällets organisationer att upprätthålla en hög grad av självfinansiering. Någon utredning för att utreda civilsamhällets finansiering är dock inte aktuell.
frs · H912156 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:156 av (M) Dyslexi och nationella prov har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att dyslektiska elever ska få använda sina hjälpmedel vid nationella prov i årskurs 3 och 6. Låt mig inleda med att resultaten på de nationella proven kan vara ett sätt för skolan att få viktig information om att en elev kan vara i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Av skollagen (2010:800) framgår att alla elever har rätt till den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Alla elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för de nationella proven. För elever med funktionsnedsättningar eller med läs- och skrivsvårigheter kan proven behöva anpassas på olika sätt i samband med genomförandet. Vägledningar om hur sådana anpassningar kan göras finns på webbplats. Där framgår bl.a. att det är viktigt att skolan genomför sådana anpassningar så att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som respektive delprov avser att pröva. När det gäller frågan om hjälpmedel i samband med de nationella proven så har regeringen gett i uppdrag att digitalisera de nationella proven (U2017/03739, U2019/03788 och U2021/03346). I uppdraget ingår bl.a. att ska sträva efter att säkerställa provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att inte begränsa elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen. Uppdraget ska slutredovisas .
frs · H912157 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:157 av (SD) Brittiska parlamentariska utredningen av pandemihanteringen och fråga 2021/22:165 Svensk pandemihantering och norsk kritik har frågat mig hur jag ser på slutsatserna från den parlamentariska utredningen i , och om han kan förvänta sig att jag föreslår en liknande utredning i . har även frågat mig hur jag ser på kritiken från biträdande hälsodirektör, och om det finns något i min och regeringens hantering som jag menar har varit lyckat eller som borde ha gjorts annorlunda. Jag besvarar båda frågorna i ett gemensamt svar. Inledningsvis bör framhållas att de flesta länder, inklusive , har utgått från samma principer när det gäller att trycka ner smittspridningen och rädda liv och hälsa. De flesta länder har också på olika sätt valt att initiera ett arbete för att lära av pandemin och dess konsekvenser. Vad gäller hantering av pandemin beslutade regeringen att tillsätta en kommission (se dir. 2020:74) med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Utan att föregå oberoende granskningar av regeringens pandemihantering, tycker jag att det, mot bakgrund av frågeställarens ansats till frågan, bör framgå att i skrivande stund är ett av de länder med lägst smittspridning och dödlighet i enligt ECDC:s senaste rapport. Avslutningsvis uppfattar jag att det finns en betydande samsyn om värdet i att höll grundskolorna öppna under pandemin, liksom att vi har vaccinerat mot covid-19 efter behov.
frs · H912158 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:158 av (SD) Höga hyreskostnader vid renovering har frågat jämställdhets- och bostadsminister om statsrådet avser att få till stånd en utredning av möjligheterna till införande av skattefria underhållsfonder, och i så fall när . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Hyresrätten är en betydelsefull boendeform. Det är viktigt att tillgången på hyreslägenheter svarar upp mot efterfrågan på denna boendeform. Det måste dessutom vara ekonomiskt lönsamt att producera hyresfastigheter, och attraktivt att driva och förvalta sådana fastigheter. Precis som ser jag problem med att hyresgäster kan uppleva otrygghet i boendet i samband med hyreshöjningar på grund av renoveringar. Det finns dock ett antal skäl som talar emot att ge fastighetsägarna skattemässiga avdrag . Risken finns att underhållsfonder skapar incitament att skjuta på underhållsåtgärder eftersom avsättningen till fonden innebär att avdrag medges för reparation och underhåll i förväg. Den som inte tänker renovera förrän i samband med en framtida standardhöjning tjänar mer på skattekrediten eftersom dessa behåller fonden längre än de som renoverar löpande. Fonden kan därefter lösas upp mot en standardhöjande insats, som ändå leder till högre hyror. Det finns därför en risk för att underhållsfonder kommer att slå fel. Gynnande skatteregler för en viss bransch eller för vissa tillgångar (som t.ex. hyresbostäder) måste noggrant prövas mot . Ju mer avgränsad åtgärd desto större risk för att den betraktas som statligt stöd. En sådan bedömning är komplicerad och oviss och kommer att bli avhängig av hur systemet utformas. Som ett led i att stärka skyddet för hyresgäster i samband med omfattande renoveringar har regeringen föreslagit att väsentliga hyreshöjningar ska fasas in i ett lugnare tempo än vad som är fallet (se prop. 2020/21:201). Förslaget ligger nu på bord. Jag noterar att har yrkat avslag på detta förslag som alltså skulle ge hyresgästerna ett bättre skydd vid kraftiga hyreshöjningar efter renoveringar.
frs · H912160 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:160 och 2021/22:184 av (M) Prisutvecklingen på mat och Svenska bönders skattebörda har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att målen i den svenska livsmedelsstrategin ska nås. har även frågat finansminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att minska svenska bönders totala skattebörda så att de av beslutade målen i livsmedelsstrategin kan nås. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot 2030 innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken. Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Det är angeläget att den svenska livsmedelskedjan är långsiktigt konkurrenskraftig. Svenska livsmedelsproducenter konkurrerar på en internationell marknad och påverkas därför av yttre förutsättningar som i sin tur påverkar priset till konsument. har priserna på viktiga livsmedelsråvaror ökat kraftigt. Enligt branschorganisationen har de globala priserna på vanliga livsmedelsråvaror ökat med i vissa fall beroende på en stark konjunkturuppgång, logistikutmaningar på grund av coronapandemin samt väderutmaningar och dålig skörd. Dieselpriset är därtill en komponent som påverkar det svenska jordbrukets konkurrenskraft, men även våra konkurrentländer. Det höga dieselpriset som vi ser innebär en kostnadsökning för alla, men påverkar inte den relativa konkurrenskraften mellan och andra länder i samma utsträckning. har en nedsättning av dieselskatten för jordbruket som vi tillämpar enligt gällande EU-regler. ligger nedsättningen för bränslen som används i jord och skogsbrukets arbetsmaskiner på per liter. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk livsmedelsproduktion är en prioriterad fråga för regeringen. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 och 2 innehåller satsningar på fram . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar motsvarande 2021–2023. –2025 tillförs och för förenklingspaketet som ingår i handlingsplan del 3. Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dessutom ett viktigt verktyg för att stärka den svenska primärproduktionen av jordbruksråvaror, vilket vi har med oss i förberedelserna för den nya perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att samtliga åtgärder som vidtas för att stärka den svenska livsmedelskedjan bidrar till att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin.
frs · H912161 · 2021-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:161 av (L) Elbrist som säkerhetsrisk har frågat inrikesministern vilka åtgärder han vidtar för att trygga elförsörjningen så att den inte skadar landets civilförsvarsberedskap. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är enig med om att elförsörjningen, som en del av energiförsörjningen, är en av de viktigaste samhällsfunktionerna. Detta poängteras i regeringens proposition om Totalförsvaret 2021–2025. Ett väl fungerande samspel mellan olika aktörer är grundläggande för ett driftsäkert elsystem. Detta samspel återspeglas till stor del i EU-lagstiftning kopplad till EU:s tredje inre marknadspaket för el och i Ren-energipaketet. har fått i uppdrag att redovisa arbetet med denna lagstiftning och vad som återstår . är också tillsynsmyndighet för driftsäkerhet enligt ellagen (1997:857), och ska i sin årsredovisning redovisa myndighetens tillsynsarbete och eventuella åtgärder som krävs för att bibehålla och vid behov stärka driftsäkerheten. Inom energiberedskapsområdet arbetar med att utveckla och samordna samhällets krisberedskap och åtgärder för höjd beredskap. En förstärkning av totalförsvaret pågår, och kopplat till detta ska redovisa användning av medel som används för att utveckla det civila försvaret avseende energiförsörjning.
frs · H912162 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:162 av (L) Globaleye konstaterar att Försvarsmakten har framställt om att få anskaffa Global och har frågat mig vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att några viktigare anskaffningar inte ska beslutas förrän den nu arbetande utredningen om en ny materielförsörjningsstrategi är klar. I enlighet med förslagen i regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) har fattat beslut om bl.a. krigsorganisationens inriktning. har vidare fattat riktlinjebeslut om investeringsplaner för anskaffning och vidmakthållande av materiel för perioden –2032 efter förslag från regeringen i budgetpropositionen . Investeringsplanerna utgår från den inriktning som framgår av propositionen Totalförsvaret 2021–2025. För att kunna genomföra beslut krävs att regeringen fattar beslut om anskaffning av den materiel som framgår av investeringsplanerna. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 skriver regeringen att den säkerhetspolitiska utvecklingen och den försvarspolitiska inriktningen om ökad förmåga inom totalförsvaret understryker behovet av en skyndsam och effektiv handläggning i fråga om de beslut som kommer att behöva fattas på olika nivåer för att genomföra inriktningen. Av propositionen framgår vidare att beslut om omsättning av dagens fasta sensorer samt ersättare till den luftburna stridslednings- och luftbevakningsplattformen S100D/ASC 890 bör fattas i perioden –2025 och omsättningen bör fullföljas efter 2025. Försvarsmakten har i enlighet med inriktningen i propositionen framställt om att få anskaffa Global . Regeringen beslutade om kommittédirektiv till en utredning om en materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret. Utredningen ska redovisa en strategi som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig. Utredningens förslag ska formuleras med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport (Ds 2019:8), vilken ligger till grund för regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). godkände förslagen i propositionen .
frs · H912163 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:163 av (SD) beskrivning av Förintelsen har frågat mig om jag anser att användande av Förintelsen som exempel på en ”kontroversiell” fråga, som elever ska träna sig på att ifrågasätta, är i överensstämmelse med regeringens arbete mot antisemitism, eller vilka åtgärder som jag avser att vidta. Att motverka antisemitism och andra former av rasism är att slå vakt om vår demokrati , men också om framtiden. Vi har alla en skyldighet att stå upp mot antisemitismen. Skolan har en viktig roll att genom utbildning förmedla och förankra respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Antisemitism ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. För att hantera svåra och polariserade frågor i undervisningen har tagit fram stödmaterial i olika ämnen till lärare. Jag kan inte uttala mig om innehållet i ett enskilt stödmaterial. Jag noterar dock att har kommenterat att det exempel som har cirkulerat i media var en fallbeskrivning som inte var tänkt att användas i undervisningen och att har tagit tillbaka materialet för att se över innehållet. Det är viktigt att lärare känner sig säkra och trygga i att hantera svåra frågor samt ta och leda även svåra och polariserade diskussioner i undervisningen utifrån skolans värdegrund. Lärare ska inte backa från de svåra samtalen. De ska kunna bemöta förintelseförnekelse, antisemitism och konspirationsteorier. Det är särskilt viktigt i då många unga i riskzon söker svar i diskussionsgrupper på nätet och riskerar att radikaliseras. har en samlingssida på sin webbplats med stödmaterial för undervisning om antisemitism och Förintelsen. Även för levande historia erbjuder verktyg för skolutveckling i dessa frågor. Regeringen avser att vidta demokratistärkande insatser inom bl.a. skolväsendet i syfte att motverka förekomst av antisemitism och andra former av rasism. Åtgärderna är en del av åtaganden som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism . För arbetet med demokratistärkande insatser i skolan, folkbildningen och inom andra delar av utbildning för vuxna föreslår regeringen att satsas och .
frs · H912164 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:145 av (SD) Regelfusk och fråga 2021/22:164 av (SD) Brister i skolundersökningar har frågat mig hur jag ser på de uppgifter som framkommit, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels säkerställa att regelfusk vid dessa mätningar inte sker igen och dels öka vetskapen om utrikes födda elevers kunskapsläge. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, till exempel framgent låta en oberoende part utföra undersökningarna, för att komma till rätta med problemet, och om inte, varför. Internationella mätningar är ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper . Vi behöver ha bra underlag om elevers kunskaper för att kunna fatta rätta beslut. För regeringen är det därför av yttersta vikt att de kunskaper som vi får från de internationella mätningarna är korrekta. Det är viktigt att poängtera att dessa mätningar inte säger allt om den svenska skolan. Vi behöver lägga internationella mätningar och nationell statistik bredvid varandra och följa utvecklingen för att kunna se trender i våra elevers kunskapsutveckling. deltagande i internationella kunskapsmätningar regleras i instruktionen för . Av instruktionen följer att får företräda staten och att myndigheten ansvarar för deltagandet i internationella mätningar. I ansvaret ingår att se till att de internationella mätningarna genomförs i enlighet med gällande regelverk och riktlinjer. bedömer att resultaten i PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är tillförlitliga. I PIRLS 2016 och TIMSS 2019 är exkluderingsgraden betydligt lägre än i 2018. I den granskning som tidningen utfört, och som både och hänvisar till, framhålls också att de utrikes födda elever som inte deltog i PIRLS 2016, sannolikt inte haft någon avgörande betydelse för genomsnittliga resultat. De internationella mätningarna visar att den negativa trenden är bruten och att de förbättringar av svenska elevers kunskaper som skett håller i sig. När det gäller frågan om utrikes födda elevers kunskapsläge tar exempelvis återkommande fram rapporter som beskriver läget i svensk skola. I rapporterna redovisar myndigheten bland annat angelägna utvecklingsområden och trender i officiell statistik. Det finns ett samband mellan utrikes födda elevers resultatutveckling och t.ex. vistelsetid i , ursprungsland och socioekonomisk bakgrund. Deras betyg och behörighet är därför viktiga faktorer att följa eftersom de är betydelsefulla för bland annat vidare studier och arbetsmarknadsetablering. fick i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i den internationella kunskapsmätningen 2022. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen kommer noga att överväga behovet av åtgärder utifrån redovisningen.
frs · H912165 · 2021-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:157 av (SD) Brittiska parlamentariska utredningen av pandemihanteringen och fråga 2021/22:165 Svensk pandemihantering och norsk kritik har frågat mig hur jag ser på slutsatserna från den parlamentariska utredningen i , och om han kan förvänta sig att jag föreslår en liknande utredning i . har även frågat mig hur jag ser på kritiken från biträdande hälsodirektör, och om det finns något i min och regeringens hantering som jag menar har varit lyckat eller som borde ha gjorts annorlunda. Jag besvarar båda frågorna i ett gemensamt svar. Inledningsvis bör framhållas att de flesta länder, inklusive , har utgått från samma principer när det gäller att trycka ner smittspridningen och rädda liv och hälsa. De flesta länder har också på olika sätt valt att initiera ett arbete för att lära av pandemin och dess konsekvenser. Vad gäller hantering av pandemin beslutade regeringen att tillsätta en kommission (se dir. 2020:74) med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Utan att föregå oberoende granskningar av regeringens pandemihantering, tycker jag att det, mot bakgrund av frågeställarens ansats till frågan, bör framgå att i skrivande stund är ett av de länder med lägst smittspridning och dödlighet i enligt ECDC:s senaste rapport. Avslutningsvis uppfattar jag att det finns en betydande samsyn om värdet i att höll grundskolorna öppna under pandemin, liksom att vi har vaccinerat mot covid-19 efter behov.