ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H91228 · 2021-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:28 av (SD) Proposition om utvisning på grund av brott har frågat mig om jag och regeringen avser att lägga fram en proposition om nya regler för utvisning på grund av brott under innevarande . presenterade utredningen om utvisning på grund av brott sitt betänkande Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. I betänkandet föreslås en rad lagändringar som syftar till att fler personer än ska kunna utvisas på grund av brott. Betänkandet har remitterats och remissvaren kommer vara en del av den fortsatta beredningen. Ambitionen är att lägga fram en proposition , alltså under innevarande .
frs · H91229 · 2021-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:29 av (SD) Demokrativillkor har frågat mig om regeringen avser att gå fram med en proposition eller utfärda nya förordningar baserat på SOU 2019:35 under innevarande . Svaret på frågan är: ja. Regeringen avser att återkomma till under innevarande med en proposition där ett förslag på ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för statens bidrag till det civila samhället presenteras. Regeringen avvaktar med att genomföra förordningsändringar tills efter det att har behandlat propositionen.
frs · H9123 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:3 av (SD) Nationell försvarsförmåga har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tydliggöra målsättningen för Försvarsmakten och säkerställa de resurser som behövs. Regeringen avser att – i föreskriven ordning – i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser vidta med anledning av iakttagelser i granskningsrapporten. Sedan valet har regeringen genomfört en historisk omsvängning av det svenska försvaret från ett insatsförsvar avsett för internationella operationer till ett nationellt försvar för att försvara mot ett väpnat angrepp. Regeringen har tillfört betydande ekonomiska resurser till det militära försvaret. –2020 tillfördes i olika beslut sammanlagt till det militära försvaret. Detta innebar att nivån på anslagen för det militära försvaret ökades med ca . –2025 bedömer regeringen att nivån på anslagen till det militära försvaret successivt ökas med , en ökning med i jämförelse med 2020, som innebär att tillförs det militära försvaret . Regeringen har i flera beslut, bland annat i regleringsbreven samt i inriktningsbeslut för åren 2018–2020 förtydligat styrningarna till Försvarsmakten bland annat avseende brigader. Vidare har regeringen återaktiverat värnplikten och återstartat totalförsvarsplaneringen. Våra internationella försvarssamarbeten har utvecklats och fördjupats. försvar är åtskilligt starkare än när regeringen tillträdde . Regeringen fortsätter denna politik. lämnade regeringen propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) till som fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Utgående från beslut och den inriktning som framgår av propositionen har regeringen bland annat beslutat om krigsorganisationens och grundorganisationens utveckling, investeringsplaner för anskaffning och vidmakthållande av materiel samt mål för utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga . Syftet med regeringens beslut är att tydliggöra vad myndigheten ska åstadkomma inom ramen för tillgängliga medel för att på så sätt uppnå en god balans mellan mål och medel.
frs · H91230 · 2021-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:30 av (M) Idéburna aktörer i välfärden har frågat mig om det är min och regeringens avsikt att lämna proposition som rör idéburna aktörer i välfärden för riksdagsbehandling under /22. Idéburna organisationer är viktiga aktörer i välfärdssystemet. Regeringen vill stödja idéburna organisationer och dra nytta av deras kompetens och erfarenhet. Betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56) bereds inom . I betänkandet föreslås bland annat en registerlag med en definition av idéburna aktörer i välfärden och förändringar i regelverken om offentlig upphandling och valfrihetssystem. Förslagen i betänkandet aktualiserar flera komplexa frågor, inte minst av EU-rättslig karaktär. Detta har även uppmärksammats av remissinstanserna som har lämnat viktiga synpunkter på förslagen. Det är bakgrunden till att tidplanen justerats. Regeringens ambition är dock att en proposition med utgångspunkt i förslagen i betänkandet ska läggas fram till .
frs · H91232 · 2021-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:32 av (M) Ökad trygghet i landet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet skjutningar och för att öka tryggheten i vårt land. Regeringen ser mycket allvarligt på antalet skjutningar och den grova brottsligheten i . Det krävs ett enträget arbete för att komma till rätta med detta där tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende samt en ändamålsenlig lagstiftning är hörnstenar. Därför genomförs nu den största satsningen någonsin på . hade antalet anställda ökat med drygt 7 000 personer jämfört med . Det betyder att haft så många anställda, och det har funnits så många poliser i . För att minska antalet skjutningar har en rad åtgärder vidtagits och ytterligare åtgärder är på gång. Regeringen kommer bland annat att låta utreda frågan om preventiva tvångsmedel för att ge möjlighet att förhindra allvarliga brott som begås inom ramen för kriminella nätverk såsom exempelvis skjutningar. Arbetsmetoden Sluta Skjut som har visat lovande resultat i föreslås få ytterligare medel i budgetpropositionen och gav regeringen , och Kriminalvården i uppdrag att sprida strategin bakom Sluta skjut till fler orter i . Regeringen beslutade om en proposition med förslag som ska förbättra polisens möjligheter att göra husrannsakan i förebyggande syfte för att leta efter vapen och andra farliga föremål. Förslagen föreslås träda i kraft . kommer också att lämna en ny och uppdaterad lägesbild över utsatta områden. Jag vill även lyfta fram regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten som är en viktig del i regeringens arbete för att minska brottsligheten, bryta nyrekryteringen och öka tryggheten i . Det innehåller såväl skärpta straff och effektiva verktyg till de brottsbekämpande myndigheterna som ett förstärkt och utvecklat brottsförebyggande arbete i hela landet.
frs · H91233 · 2021-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:33 av (M) Kärnkraftens roll i taxonomin har frågat finansministern om statsrådet och den har tagit del av ett brev som avser att skicka till och om man avser stödja det franska initiativet genom att vara med och underteckna brevet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. skriver att brevet avser kärnkraftens roll för en hållbar utveckling och dess betydelse inom taxonomin. Vi har ännu inte sett det aktuella brevet och har därför inte tagit ställning till hur vi bör förhålla oss till det. Den svenska ståndpunkten, som fastställt, är att alla fossilfria energislag inklusive vattenkraft och kärnkraft spelar viktiga roller för att nå uppställda mål på klimatområdet.
frs · H9124 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:4 av (SD) Ökat byggande i norra har frågat mig hur jag avser att undersöka möjligheterna till regelförändringar för att gynna ökat byggande, utveckling och tillväxt i norra , exempelvis gällande mark med olika former av skydd och mark ovan odlingsgränsen. Regeringen har arbetat med regelförenklingar och effektivisering av samhällsbyggnadsprocessen. Det arbetet fortsätter. bereds t.ex. förslag om ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk kring bygglovshantering. Lagrådsremissen om certifierade byggprojekteringsföretag som regeringen har beslutat om är ett annat exempel. Det är viktigt med goda förutsättningar för ett hållbart byggande så att kompetensförsörjningen kan matcha de stora investeringarna i norra näringsliv. Myndighetssamarbetet i Rådet för hållbara städer bidrar till utvecklingen genom att stärka kommunernas förutsättningar att utveckla levande och hållbara städer och samhällen. Avstånden från de aktuella företagsetableringarna till mark ovan odlingsgränsen är stora. Förutsättningarna, utmaningarna och utvecklingsmöjligheterna varierar stort mellan olika landsbygder. Vilket också varit en utgångspunkt för regeringens utformning av den sammanhållna landsbygdspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken. Politiken innehåller ett flertal satsningar som förbättrar villkoren för landsbygder. Den sammanhållna landsbygdspolitiken. har som mål att ska ha en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Jag vill framhålla att skydd av värdefull natur är en viktig del i uppfyllandet av flera av miljömål. Det är min och regeringens ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. Det finns ett stort antal skyddsformer med skilda bestämmelser som berör utrymme för exempelvis byggande, anpassade efter skyddsvärdenas behov. Jag avser inte att undersöka möjligheterna till generella regelförenklingar i förhållande till dessa.
frs · H9125 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:5 av (SD) Järnvägsfärjor som alternativ även har frågat mig om jag och regeringen kommer att verka för att upprätthålla redundansen ut i , och säkerställa att järnvägsfärjorna är ett alternativ även . Regeringens ambition är en ökad överflyttning av godstransporterna från väg till både sjöfart och järnväg vilket också regeringen arbetar aktivt med. Järnvägsfärjorna som trafikerar och i spelar en viktig roll för godsförsörjning men även för att kunna upprätthålla samhällets funktionalitet i såväl fred som i kris och krig. Antalet järnvägsvagnar som transporteras på tågfärjorna har dock minskat kraftigt i antal . Av denna anledning inbjöd jag färjerederiet , hamn samt de största transportköparna till ett möte på Infrastrukturdepartementet för att bland annat diskutera betydelsen av att säkerställa att det finns förutsättningar att bedriva denna tågfärjetrafik även fortsättningsvis och att transportköparna har ett särskilt ansvar att verka för att tågfärjeförbindelsen kan bedrivas även . Inte minst ur ett redundansperspektiv är detta viktigt ifall det skulle uppstå störningar i tågtrafiken över exempelvis . fick i uppdrag av regeringen att analysera och redovisa vilken funktion tågfärjeförbindelsen mellan och har för en långsiktigt hållbar transportförsörjning. Uppdraget redovisades i en rapport där presenterar olika åtgärder som långsiktigt skulle kunna säkerställa tågfärjeförbindelsen mellan och . Rapporten bereds nu inom . Slutligen vill jag betona att det tillkännagivande som hänvisar till i frågan är slutbehandlat och att frågor som rör gränsöverskridande järnvägstrafik har hög prioritet för regeringen.
frs · H9126 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:6 av (M) Solcellsstöd har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att de som ansökt om stöd för installerade solceller 2020 kommer att få stödet utbetalt trots skrivning i vårändringsbudgeten om frågans komplexitet. Regeringen beslutade om ändringar i förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller för att länsstyrelserna ska kunna pröva inneliggande ansökningar om solcellsstöd och lämna stöd till dem som uppfyller kraven De som kan komma i fråga för stöd är privatpersoner som har ansökt om stöd hos , påbörjat åtgärderna tidigast och och som slutfört åtgärderna , samt för övrigt uppfyller kraven i förordningen. Förordningsändringarna träder i kraft . Det är alltså först efter detta datum som länsstyrelserna kan börja handlägga dessa ärenden. På samma sätt som tidigare kan stöd lämnas med högst för projekterings-, material och arbetskostnader. De som har fått ROT-avdrag för arbetskostnader för installation av en solcellsansläggning kommer att få behålla ROT-avdraget och kunna beviljas stöd för projekterings- och materialkostnader hos . Däremot är det inte möjligt att kombinera någon del av solcellsstödet med den nya skattereduktionen för grön teknik. De som har påbörjat åtgärder efter har alltså endast möjlighet att få den skattereduktionen. Det finns ca 9 000 ansökningar från privatpersoner som berörs av de föreslagna förordningsändringarna. Dessa privatpersoner kommer att bli kontaktade av och behöver inte ta kontakt med berörd länsstyrelse eller skicka in en ny stödansökan. De inneliggande ansökningarna kommer att hanteras i turordning på vanligt sätt.
frs · H9127 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:7 av (M) MSB:s lager för EU:s civila kris- och konflikthantering har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkra att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fortsatt kan vidmakthålla uppdraget att serva EU:s insatser för civil kris-och konflikthantering. Som du beskriver i din fråga är det strategiska lagret för EU:s civila krishanteringsinsatser förlagt till och sköts av MSB. Uppdraget omfattar inköp, transporter, lagerhållning av strategiska produkter samt utveckling av ett globalt affärssystem för att effektivisera planering och resurssättning. Avtalet för nuvarande lager (Warehouse II) är tidsbegränsat och ska vara avvecklat . Regeringens uppfattning är att MSB:s förvaltning av lagret fungerar väl och i enlighet med krav som ställts av EEAS. Inriktningen för regeringen är att i den process som ska leda fram till beslut om den tredje generationens lager verka för att MSB ges möjlighet att efter anbudsförfarande även förvalta Warehouse III. Den lösning som EU:s utrikestjänst (EEAS) och kommissionen nu har presenterat i rådet har blivit föremål för intensiva diskussioner. Frågan är inte avgjord, och regeringen verkar för att säkerställa att EU:s krishanteringsinsatser även fortsättningsvis snabbt och kostnadseffektivt ska kunna få den materiel de behöver via den logistiklösning som byggts upp för detta av MSB i .
frs · H9128 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:8 av (C) dialog med kommunerna har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att för dialog och kommunicerar med kommuner när vägar helt stängs av. Regeringen anser att det är viktigt med dialog och kommunikation med berörda då åtgärder planeras i transportinfrastrukturen vilka kan ha en påverkan på framkomligheten. Jag förutsätter att har rutiner och arbetssätt som ska säkerställa att erforderlig kommunikation sker såväl med kommuner, näringsliv, boende och berörda myndigheter.
frs · H9129 · 2021-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:9 av (M) Åtgärder mot vardagsbrottslighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i närtid så att även vardagsbrottslighet som stölder och snatterier prioriteras och kan upp av rättsväsendet. Jag konstaterar att en grundläggande förutsättning för medborgarnas förtroende är att agerar mot brott. En effektiv brottsbekämpning förutsätter dock att myndigheten kan göra rimliga prioriteringar i utredningsverksamheten. Det är myndigheten som avgör hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Hur snatterier och stölder prioriteras ligger inom ramen för uppdrag. Regeringen har varit tydlig med att uppklaringen av brott ska öka. I regleringsbrevet till ger regeringen bland annat myndigheten i uppdrag att beskriva vilket arbete som ska bedrivas för att förstärka den brottsutredande förmågan och öka uppklaringen av brott. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende, en god myndighetssamverkan men också ändamålsenlig lagstiftning bidrar till detta. Regeringen fortsätter arbetet med att öka tryggheten och förebygga brott genom den historiska satsningen på att öka antalet polisanställda. har haft fler anställda än nu och arbetet med att nå regeringens mål om 10 000 fler polisanställda 2024 än 2016 fortsätter med full kraft.
fr · H911100 · 2021-10-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:100 Elbrist i av (SD) till Statsrådet (S) I ett svar på fråga (2021/22:51) till miljö- och klimatministern, där jag undrade om han anser att elda olja rimmar med regeringens klimatmål, svarade statsrådet att jag felaktigt hävdar att det är brist på el som gör att man fått dra igång . Han skriver i sitt svar: ”Anledningen till att varit i drift är inte elbrist. Det beror på att de höga priserna på fossil naturgas i också påverkat de nordiska elpriserna och gjort det lönsamt för ägaren Uniper att ställa till marknadens förfogande. Anläggningen har alltså inte beordrats att producera av driftsäkerhetsskäl eller på grund av risk för effektbrist.” Kraftverkschefen säger dock på Unipers egen hemsida: ”Eftersom vi har brist på planerbar elproduktion i och eftersom överföringskapaciteten från norra inte kan utnyttjas fullt ut, så fanns det begränsat med alternativ för att hjälpa våra grannländer. Därav avropades för att kunna täcka upp den efterfrågan som fanns.” Anledningen är att inte får strypa exportflöden för att gynna den egna elförsörjningen, och då väderläget i stora delar av , framför allt i våra grannländer och , har gjort att det har uppstått effektbrist har inte kunnat producera tillräckligt utan att starta upp oljekraftverket. Uniper menar vidare att ”det är mycket allvarligt när marknaden måste anta produktion från ett reservkraftverk som ligger i slutet av utbudskurvan med så frekvent drift – med hyfsat varma temperaturer”. ”Enligt vår mening är det en kraftig varningssignal om att elsystemet utvecklas i fel riktning”, säger . Han säger vidare: ”startas alltid för att elproduktionen behövs någonstans – oavsett om det är som avropar drift , eller om det är elmarknaden som budar in produktionen . Det handlar i slutänden om att någon behöver elen för att kunna koka kaffe, ladda sin dator eller värma sitt boende.” Utan den brist på el som regeringens energipolitik har skapat i det svenska nätet hade alltså inte behövt köras igång för att exportera den effekt vi är skyldiga att göra. Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur överensstämmer statsrådets svar om att det inte råder brist på el med skälen som framförs ovan till att måste köras igång, och avser statsrådet att vidta några åtgärder utifrån vad som framförs?
fr · H911101 · 2021-10-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:101 Skydd av äldre på särskilda boenden av (M) till Socialminister (S) Vi har kunnat ta del av information som gör gällande att personal som arbetar på landets särskilda boenden eller aktivt ute i hemtjänst med äldre och sårbara människor inte har full vaccination och därmed riskerar att bära på smitta och smitta de allra mest sårbara. Med personal som inte tar sitt yttersta ansvar för att rädda andra blir det svårt att bygga upp en trygghet för våra äldre och sjuka om de inte ens kan lita på att den personal de är i behov av i vardagen har gjort sitt för att hindra smitta och rädda liv. Då det finns människor som av läkare ordineras att inte ta vaccinet av allergi eller andra hälsoskäl är det av än större vikt att alla andra runt omkring, och då allra främst de som arbetar kring sjuka människor, gör sitt yttersta. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att personal på särskilda boenden och i hemtjänst blir fullt vaccinerade?
fr · H911102 · 2021-10-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:102 av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I har varg upprepade tillfällen tagit sig in i tätbefolkade områden och rivit och dödat får i sådan utsträckning att en jordbrukare fått lägga ned sin verksamhet helt, och den nu senast drabbade står med enstaka djur kvar. Detta sker i områden av tät bebyggelse med såväl människor som tamdjur. Rädslan är stor, länsstyrelserna vågar inte fatta beslut om skyddsjakt utifrån de regler och lagar som ställs kring gynnsam bevarandestatus med mera. Befolkning och lantbruksföretagare kommer i kläm i kommuner och län där varg varit ett problem. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra människor och tamdjur från varg i tätbefolkade områden?
fr · H911103 · 2021-10-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:103 Utbetalning av coronastöd av (M) till Näringsminister (S) Intentionen var god med regler för hur företag skulle kunna söka och få ersättningar som gjorde att de inte gick i konkurs då samhället sattes på paus och kunderna uteblev på grund av pandemin. Den lilla fotostudion i som stod helt utan kunder sökte stöd. Tyvärr slog sedan byråkratin till med en lika hård smäll som pandemin gjorde . Stödet skulle utredas. 15 månader gick innan svaret kom . Jo, visst hade de rätt till stöd. Men där tog det stopp igen. Ingen utbetalning och går vi in . Företag kan omöjligt luras av svenska staten till att tro att allt är lugnt när det i själva verket är en dimridå och väldigt långt från verkligheten. Fotografen är bara är en i mängden av företagare som ännu efter inte fått ut en krona. Beslut som tas av staten måste kunna vara att lita på, och myndigheter bör inte kunna skylla på varandra eller på underskott av handläggare eller på svårigheter att reda ut beslutsunderlag. Det är vår uppgift att se till att förutsättningarna finns för att de beslut som fattas också ska kunna verkställas. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de företag som fortfarande väntar på sitt coronastöd ska få ersättningen de enligt beslut har rätt till?
fr · H911104 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:104 Konkreta åtgärder för ökat byggande i tillväxtområden av (SD) till Statsrådet (MP) Byggföretagen efterlyser konkreta insatser som direkt berör ökat möjliggörande av byggande som är nödvändigt till följd av den växande industrin i norr. Man menar att regeringens budgetsatsning på forskning och utveckling gällande hållbart byggande inte möter de akuta behoven av byggnation till följd av företagsetableringar. Vidare efterlyses konkreta insatser, bland annat att möjliggöra finansiering av bostadsköp, att kommunerna ska få avgöra hur stränder används och att avvägningar måste kunna göras mellan riksintressen och bostadsbyggande. Det är frågor som driver. Riksdagsledamoten har i en tidigare ställd skriftlig fråga om statsrådet avser att agera för att se över riksintressena och hur man kan möjliggöra mer byggnation i dessa områden, fått svaret att myndigheter fått i uppdrag att se över sina respektive anspråk på områden av riksintresse. Detta i syfte att minska antalet anspråk och den areella utbredningen. Frågan var 2020/21:3486 ”Byggande i riksintresseområden”. Resultatet av redovisningen kan vara intressant, men det är inte redovisat . Flera åtgärder behövs dock , utöver översyn av anspråk på riksintressen, för att underlätta byggande, för att människor ska kunna finansiera bostad och med tanke på behoven till följd av aktuell tillväxt i norr. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att verka för att möjliggöra nödvändigt och efterfrågat ökat byggande i tillväxtområden som i norra ?
fr · H911105 · 2021-10-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:105 Regeringens agerande med anledning av militära hot mot av (KD) till Utrikesminister (S) ska ha höga ambitioner i utrikespolitiken. Det är särskilt viktigt när det gäller främjandet av de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Därför är det mycket positivt att regeringen har uttryckt att arbete för att ”försvara och främja demokratin” ska intensifieras, vilket bland annat gjordes i utrikesdeklarationen . har , genom upprepade kränkningar med militärflyg, trappat upp hotet mot . fungerar som en fullvärdig demokrati med fria val och alla de friheter vi förknippar med demokratin. bör, inte minst i ljuset av ovan nämnda citat, betrakta hoten från den kommunistiska diktaturen som oacceptabla och markera kraftfullt. Detta får gärna ske koordinerat med likasinnade länder, såväl inom som utanför EU. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar med anledning av upptrappade militära hot mot ?