ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912623 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:623 av (SD) Djurskyddskontroller av försöksdjur har frågat mig på vilka sätt jag kan tillse att djurskyddskontroller av försöksdjur sker i den utsträckning de ska utföras, och hur jag avser att agera för att få till stånd tillförlitlig statistik på detta område. Försöksdjursverksamheten inom EU regleras i och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Direktivets bestämmelser är införlivade i den svenska djurskyddslagstiftningen. Användningen av djur i djurförsök måste alltid utgå från samhällets behov och djurförsök får bara utföras om inga andra metoder finns. Kraven på tillstånd och utbildning för att få använda försöksdjur är höga och det krävs även ett etiskt godkännande från en djurförsöksetisk nämnd. I direktivet regleras hur kontrollen av försöksdjursverksamheten ska genomföras. har ett övergripande ansvar för försöksdjursfrågor och samordnar övriga kontrollmyndigheter. Länsstyrelserna ansvarar för den operativa djurskyddskontrollen av försöksdjur. har uppmärksammat att arbetet med kontroller avseende försöksdjur behöver utvecklas och att kontrollfrekvensen bör öka när det gäller försöksdjursverksamheten. Det är givetvis viktigt att uppfyller kraven i direktivet avseende kontrollfrekvens. har som samordnande myndighet påbörjat ett arbete för att stärka djurskyddskontrollen och ge länsstyrelserna stöd och vägledning för inspektioner av försöksdjursverksamheten. Det omfattar även ett arbete med att utveckla statistiken kring kontrollerna. Vi kommer att fortsatt följa frågan.
frs · H912624 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:624 av (S) Infrastrukturen i i den nationella planen har frågat mig hur jag ser på de förslag som har lämnat, och om jag har för avsikt att ta några initiativ med anledning av dessa. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt beräknas ramen uppgå till under den kommande planperioden –2033. Jag kan konstatera att har haft så mycket pengar till transportinfrastrukturen och i sammanhanget notera att föreslog mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Det är nu remitterat. Sista svarsdatum för remissinstanserna är , därefter kommer förslaget att beredas i . Jag fram emot att lyssna in synpunkter från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om .
frs · H912625 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:625 av (M) Ålfiskeförbud har frågat mig hur jag och regeringen har agerat för att säkerställa att det småskalig hållbara ålfisket i ska kunna fortleva. Regeringens övergripande målsättning är att EU:s förvaltningsåtgärder ska vara i linje med den reformerade fiskeripolitikens mål och principer samt att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Den europeiska ålen påträffas i inlandsvatten, kustvatten och i det öppna havet. Den förekommer i stora delar av , och delar av med avrinningsområden i . Alla individer flyttar till och från , som är det enda område där ålen leker. Ålens livscykel är komplex där varje individ genomgår ett antal olika livsstadier och en omfattande migration till och mellan olika vattenområden från födsel, till uppväxt, könsmognad och lek. Regeringen anser, i linje med den vetenskapliga rådgivningen, att det är viktigt att genomföra åtgärder för att minska de mänskliga faktorer som påverkar dödlighet under alla stadier av ålens livscykel, vilket innefattar åtgärder för att öka utvandringen av ål till dess lekplats. Åtgärder pågår i linje med den svenska ålförvaltningsplanen och syftar till att påskynda processen med att successivt återuppbygga det europeiska ålbeståndet. Detta är förutsättningen för ett långsiktigt hållbart ålfiske så att ålen kan fortsätta vara en del av de akvatiska ekosystemen och att fisket efter ål kan fortleva och bidra till levande kust- och landsbygdssamhällen. Återhämtningen av det europeiska ålbeståndet är ett delat ansvar som kräver samordnade åtgärder regionalt såväl som över hela utbredningsområdet för europeisk ål för att dessa åtgärder ska ha en positiv effekt. Jordbruks- och fiskerådet nådde politiska överenskommelser om fastställande av ett mycket stort antal fiskemöjligheter i och samt om fastställande av fiskemöjligheter i och . Överenskommelsen omfattade även justeringar för förbudsperioden för ålfiske. Det är Havs- och vattenmyndigheten som har regeringens uppdrag att implementera beslutet. Havs- och vattenmyndigheten har även i uppdrag att redovisa hur myndigheten i det svenska genomförandet av nationell och EU-reglerad förvaltning av ål säkerställt att alla åtgärder genomförts så att skyddet av beståndet prioriteras. Jag vill inte föregå myndighetens arbete avseende vilka effekter det får för ålen och det svenska ålfisket i .
frs · H912626 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:626 av (M) Utökade möjligheter till laddinfrastruktur för elbilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en utbyggd laddinfrastruktur för elbilar i hela landet. Frågan som ställer är relevant då tillgång till laddning är viktig för att elektrifiera fordonsflottan och minska utsläppen från transportsektorn. I den klimatpolitiska handlingsplanen som antogs 2019 anges att utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen tar fram en nationell strategi för elektrifieringen, som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering, inklusive av transportsektorn, i hela landet. Beredningen av strategin är i sin slutfas. En ökad elektrifiering av samhället ställer nya krav på elnätet. Regeringen arbetar för att halvera ledtiderna för nya kraftledningar, från att behov identifierats till att ledningen står på plats. För att bidra till det arbetet har bland annat anslaget till ökat för snabbare handläggning av ärenden som rör elnätsutbyggnad. Dessutom kommer att närmare tredubbla sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Förutom investeringar i nätutbyggnad är ett löpande arbete med energieffektivisering och flexibel användning av el relevant för att lösa frågor runt kapacitet i elnätet. För att öka tillgången till hemmaladdning för boende i olika boendeformer gav regeringen i uppdrag att tillsammans med och Lantmäteriet föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. Förslagen bereds inom . Det finns även flera olika stöd att söka för installation av laddpunkter, tillexempel inom Klimatklivet och genom Skattereduktion för privatpersoner för installation av grön teknik, där den senare ger privatpersoner möjlighet att göra skatteavdrag för installation av laddningspunkt till elfordon. För ökad tillgänglighet tillförs för till stöd till publika stationer för snabbladdning av elfordon längs större vägar. Regeringen har också beslutat om ändringar i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) för att tillgängliggöra belysningsnätet för elbilsladdning.
frs · H912627 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:627 av (M) Markering mot i har frågat mig om jag avser att verka för ett likvärdigt ställningstagande för del, som andra länder gjort, i syfte att protestera mot den kinesiska regeringens brott mot mänskliga rättigheter. Jag har som svar på liknande frågor angett att och andra internationella idrottstävlingar inte är statliga evenemang även om de är viktiga för alla oss som är idrottsintresserade men främst är tävlingarna viktigt för idrottarna. Internationella idrottsorganisationer har ett ansvar för att deras tävlingar genomförs med goda förutsättningar för alla som berörs. Jag har då även angett att regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i . och EU bedriver en aktiv dialog om situationen vad gäller mänskliga rättigheter med företrädare för . Att folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna upprätthålls berör hela det internationella samfundet. har därför vid flertalet tillfällen tagit upp situationen vad gäller mänskliga rättigheter i också i internationella sammanhang såsom i för de mänskliga rättigheterna. Pandemin påverkar alltjämt förutsättningarna för internationellt resande framöver och det är fortfarande oklart vilka förutsättningar som kommer att finnas för deltagande vid . Regeringen följer utvecklingen och kommer att ta ställning till eventuell närvaro först .
frs · H912629 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:629 av (SD) En utvidgning av tonnageskattesystemet har frågat mig om jag och regeringen avser att se över möjligheterna att utvidga tonnageskattesystemet. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att avsikten är att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft . var det endast ett rederi som tillämpade systemet. Antalet rederier som har anslutit sig har därefter ökat och är det tolv rederier som omfattas. För att en utvärdering ska bli meningsfull bör ett någorlunda stort antal rederier ha varit anslutna . Först då kan det bli aktuellt att precisera när i tiden en utvärdering bör göras.
frs · H912630 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:630 av (M) UD:s rutiner för att bistå diplomatisk personal i har frågat mig om jag och regeringen har säkerställt att UD har rutiner för att snabbt kunna bistå delar av eller all diplomatisk personal i ifall oroligheterna i skulle sprida sig till huvudstaden. Låt mig först säga att jag delar djupa oro över situationen i och över uppgifterna om övergrepp mot civila i samband med konflikten. hålls öppna så länge det är möjligt och förenligt med svenska intressen. Ambassaden i har en plan för stängning och evakuering av myndighetens kansli. Planen uppdaterades senast och inkluderar bland annat en beredskap för att kunna evakuera den diplomatiska personalen och deras familjemedlemmar. har väl fungerande rutiner för att följa denna typ av förlopp och har i samråd med ambassaden vidtagit de säkerhets- och beredskapsåtgärder som har bedömts behövas.
frs · H912631 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:631 av (C) Flygets pandemikostnader har frågat mig på vilket sätt och när jag avser att mildra de negativa konsekvenserna av pandemiunderskotten för flyget som transportslag. Behandlingen av Transportstyrelsens framställan om det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS) bereds inom . Grundprincipen för systemet med undervägsavgifter är att användarna betalar för de flygtrafiktjänster de nyttjar. För att parera effekterna av pandemin har EU beslutat att underskotten får läggas in i kostnadsbasen för undervägsavgifter . Regeringen har genomfört flera åtgärder för att stödja aktörer inom luftfarten. Förutom alla generella åtgärder som kommit luftfarten till del – korttidspermitteringar, omställningsstöd m. m. – har regeringen bl.a. beslutat om ökat temporärt driftstöd till regionala flygplatser, uppdrag till att ingå avtal om temporära beredskapsflygplatser, temporär allmän trafikplikt och flygupphandlingar till och , lån till leverantörer av lokal flygtrafikledning vid icke-statliga flygplatser, kreditgarantier för lån på till flygföretag samt kapitaltillskott till på . De åtgärder som regeringen gjort visar att regeringen tagit utmaningen för flyget på största allvar och vi kommer att fortsätta följa flygets utveckling inklusive det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS).
frs · H912632 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:632 av (C) servitutsbildning har frågat mig på vilket sätt jag avser att tillse att expertmyndigheten, , bättre än kommunicerar de åtgärder man avser att vidta på annans mark med stöd av till exempel en lantmäteriförrättning. Trädsäkring innebär att säkra att det inte finns några träd som kan nå spåranläggningen om de faller, och därmed orsaka skador och förseningar för person- och godstrafiken. Målet är att skapa en mer robust järnväg. De som äger en berörd fastighet kallas till lantmäteriförrättning om att bilda servitut för området närmast spåret. Man får ersättning både för de träd som behöver fällas och de övriga intrång som servitutet medför. Jag förutsätter att följer framtagna rutiner för underhåll av järnvägssystemet och trädsäkring samt att dialog sker med markägare inför eventuella åtgärder på annans mark.
frs · H912633 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på riksdagsfråga 2021/22:633 av (SD) Det höga elpriset som drabbar spårvägar har frågat mig vad jag och regeringen avser göra åt energipriserna. Som mycket riktigt påpekar har präglats av höga elpriser och stora elprisskillnader mellan olika elområden. Rådande energipriser på kontinenten spiller över på då vi är del av den inre gemensamma marknaden i EU. energipriser beror i sin tur till stor del på priset på naturgas då det på kontinenten finns ett beroende av fossil gas som vi inte har här. Jämfört med kontinenten är våra svenska priser låga, historiskt såväl som , och grossistpriset på el i hör till de lägsta inom EU, även . Nationella prisskillnader kan avhjälpas bl.a. med mer produktion i landets södra delar. Det är elmarknadens aktörer som beslutar om investeringar i ny elproduktion. Därför har regeringen tagit flera initiativ för att skapa så goda förutsättningar som möjligt att möjliggöra nyinvesteringar i det svenska energisystemet. Som ett exempel kan jag nämna beslutet om att ge i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft och således skapa incitament till etablering av ökad produktion, i synnerhet i där det som mest behövs. För att komma till rätta med kapacitetsbristen och bli av med flaskhalsarna behöver det svenska transmissionsnätet förstärkas. Därför närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Det pågår också ett flertal satsningar för att öka utbyggnadstakten och korta ledtiderna för utbyggnad av det svenska elnätet. växer marknaden för stödtjänster som avhjälper effektproblematiken. Regeringen kommer verka för att redan tagna initiativ för att hantera flaskhalsar, tillståndsprocesser och nätinvesteringar genomförs. På detta sätt kan nationell och regional infrastruktur stärkas och ny energiproduktion etableras. kan då också ytterligare öka sin nettoexport av fossilfri el. På så sätt stöttas andra länder i deras omställning från fossilberoende elproduktion och den prispåverkan av exempelvis naturgas som sker . Elintensiva företag prissäkrar sig i allmänhet, genom fastprisavtal eller genom finansiella instrument, istället för avtal med rörligt elpris för att lättare kunna planera sina utgifter.
frs · H912634 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:634 av (SD) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att fler brott med hatbrottsmotiv mot brottsoffer med svensk bakgrund också möts av ett strängare straff genom hatbrottslagstiftningen. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Som framgår av mitt svar på bl.a. riksdagsfråga 2019/20:977 från kan ett rån eller något annat brott som har som motiv att kränka offret på grund av hans eller hennes svenska ursprung bedömas som hatbrott. Ett sådant brott kan ges ett strängare straff. Att bli utsatt för ett rån är en allvarlig kränkning för den som drabbas. –ökade antalet anmälda personrån mot unga kraftigt. Men verkar ha missat att antalet anmälda personrån mot unga minskade . Och har antalet anmälda personrån mot unga fram till och med november minskat jämfört med . Det pågår ett intensivt arbete för att bekämpa, åtala och lagföra dessa brott. Regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten innehåller nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff samt ett bättre brottsförebyggande arbete. Flera av åtgärderna riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Jag lade fram det förslag som ledde till att minimistraffet för grovt rån skärptes till lägst . bereder vi ett utredningsförslag som innebär ytterligare skärpningar av rånbrottet. En särskild utredare har lämnat förslag om att minimistraffet för rån ska höjas från fängelse till fängelse och och att bestämmelsen ska utvidgas så att även den som t.ex. tillgriper ett kreditkort och tvingar till sig koden ska dömas för rån. Regeringen har också skärpt påföljderna för ungdomar som begår brott. Den som döms till ungdomsövervakning får s.k. helghemarrest, dvs. ett förbud att lämna hemmet under helgkvällar och helgnätter. Slopad ungdomsrabatt för 18–20-åringar vid allvarlig brottslighet, såsom rån, kommer att leda till längre och fler fängelsestraff. Regeringen har dessutom gett en särskild utredare i uppdrag att se över regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . Rättsväsendets förmåga att hantera rån, liksom andra typer av brott, stärks genom de generella satsningar som regeringen gör för att förstärka och övriga rättskedjan. har en central roll i arbetet för att motverka och bekämpa hatbrott och myndigheten har getts flera särskilda uppdrag för att fortsatt utveckla och förbättra det arbetet. Ett mycket intensivt arbete med att motverka rån, oavsett vem som är brottsoffer, pågår alltså.
frs · H912635 · 2021-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:635 av (M) Finansiering av överföringsledningar har frågat mig om jag ämnar planera för att staten ska stå för kostnaderna för de nya överföringsledningarna eller om det är abonnenterna som ska betala detta via nätavgiften. Först vill jag tydliggöra att planering och byggnation av elproduktionsanläggningar i görs av olika aktörer på elmarknaden, inte av regeringen som påstår. Jag vill ändå understryka att utbyggnad av havsbaserad vindkraft allmänt kan förväntas vara ett viktigt bidrag till att nå riksdagsbundna klimat- och energipolitiska mål samt möta den ökade efterfrågan på fossilfri el . Regeringen har därför beslutat om en ändring av svenska kraftnäts () instruktion som ger verket i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden inom Sveriges sjöterritorium. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra ett förberedande arbete för denna nätutbyggnad. Investeringar i elnät och elledningar görs av och elnätsföretag. finansieras sådana investeringar av nätkunderna genom nätägarnas tariffer. Nättarifferna ska enligt ellagen (1997:857) vara objektiva och icke-diskriminerande och tillsynas av .
frs · H912636 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:636 av (KD) Utbyggnaden av bredband har frågat mig om jag tänker verka för att i kommande regleringsbrev förtydliga ändamål och träffsäkerhet för den statliga utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur. Hela bör ha tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet. Regeringen verkar för att bredbandsmålen ska nås. Det långsiktiga målet i bredbandsstrategin till 2025 är bl.a. att av hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. () bedömer att det finns möjlighet att det målet kan nås till 2025. Enligt PTS kartläggning har av hushållen och företagen tillgång till 1 Gbit/s eller fiber i absoluta närheten , jämfört med . har efter förslag av regeringen beslutat att ytterligare satsas på utbyggnaden av bredband i hela landet. Totalt tillförs därmed till det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad . PTS är ansvarig myndighet för det bredbandsstödet i enlighet med förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma ifråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stöd och då särskilt bredbandsföreningar. PTS sammanställer inför varje utlysning av stödet en så kallad byggnadsförteckning. Förteckningen anger samtliga byggnader som är möjliga att söka bredbandsstöd för – i enlighet med statsstödsreglerna och förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. De regionala bredbandskoordinatorena ska vidare på begäran bistå PTS med att sammanställa ett underlag för att PTS ska kunna besluta om prioriterade byggnader inom de av myndigheten utpekade stödområdena i regionen. Sammanställningen ska utgå från befintliga analyser och tillvarata särskilda geografiska och andra specifika förutsättningar. Framtagandet av underlag ska ske i samverkan med relevanta aktörer på lokal och regional nivå, och framför allt med länsstyrelser och kommuner. PTS informerar om framtagandet av byggnadsförteckningen och om kriterierna för prioriteringarna på sin hemsida. meddelade PTS att myndigheten fördelat stöd vilket, efter avdrag av PTS administrativa kostnader, avser på utbyggnadsprojekt för bredband. I utfallet av den fördelningen har samtliga regioner fått del av stödet och PTS bedömer att i och med tilldelningen av de stödmedlen kan mer än 67 000 byggnader i hela landet få möjlighet att anslutas till snabbt bredband. Det är viktigt att stödet är effektivt och att det bidrar till att regeringens bredbandmål nås. Regeringen har i PTS regleringsbrev förtydligat rapporteringskravet. PTS ska redovisa hur myndigheten tagit tillvara erfarenheter av hantering av stödet. Redovisningen ska även innehålla en analys av hur PTS säkerställt att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stödet, inte minst bredbandsföreningar och annan information om stödet som PTS bedömer relevant för regeringen med anledning av uppdraget. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) .