ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113133 · 2021-06-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:3133 Införande av ett modernt ämbetsmannaansvar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) mottog regeringen ett tillkännagivande från med krav på att återinföra straffansvar för tjänstemän i offentlig tjänst. Det offentliga behövs som ett skyddsnät för invånaren, men det har också en oerhörd makt. Myndighetsutövning handlar ju om verkliga människors verkliga liv. Före ämbetsmannareformen 1976 framhöll ämbetsmannaansvaret mycket tydligt en tjänstemans personliga ansvar för sin myndighetsutövning och sina fattade beslut. Den högre tjänsteman som missbrukade sin ställning eller försummade sina åtaganden kunde då ställas till ansvar på ett mer långtgående sätt än vad som är möjligt med dagens regelverk för tjänstefel. Bland påföljderna fanns disciplinpåföljd, böter, fängelse, avsättning och suspension. uppmanade regeringen att återinföra ett tjänstemannaansvar där kommunala och statliga högre tjänstemän som brister i sin yrkesutövning kan ställas till svars, men med modern lagstiftning, anpassad efter dagens förhållanden. Jag är angelägen om att denna reform inte drar ut . Varje människa måste kunna ha förtroende för att tjänstemän i invånarnas tjänst fullgör sina åtaganden och följer gällande lagar och regler. Tjänstemännen måste å sin sida få respekt för sitt kunnande och utrymme att fatta beslut, och det kräver möjlighet till ansvarsutkrävande. Alltså behövs ett modernt ämbetsmannaansvar. Efter tillkännagivande tillsatte regeringen en utredning för att se över bland annat frågan om reform av bestämmelserna om tjänstefel. I utredningens direktiv hänvisas till tillkännagivande där det framhålls att en översyn av lagstiftningen om tjänstefel bör göras med inriktningen att det straffbara området ska utvidgas. Vidare nämns uttalande att lagstiftningen bör anpassas till dagens förhållanden och ge ett modernt och tydligt straffrättsligt skydd för den offentliga verksamheten och medborgarnas rättssäkerhet. Utredningen ske redovisa sitt betänkande . Det är av största vikt att regeringen därefter driver beredningen vidare med den skyndsamhet som frågan kräver. Min fråga till justitie- och migrationsminister blir därför: När kommer regeringen att lägga fram en proposition om ett modernt och reformerat ämbetsmannaansvar?
fr · H8113134 · 2021-06-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:3134 Situationen för regimkritiker i av (L) till Utrikesminister (S) Situationen i är mycket allvarlig. Repressionerna mot journalister, oppositionen och det civila samhället är omfattande. För omvärlden kulminerade det med flygplanskapningen där regimen tvingade ned ett Ryanairplan, på väg från till , för att arrestera journalisten . Men för dem som lever i var flygplanskapningen en bland flera fruktansvärda händelser . arresterades hela redaktionen på den oberoende medieplattformen tut.by. fick ett antal aktiva oppositionspolitiker sjuåriga fängelsestraff. Detta är enbart exempel på den repression som ständigt pågår. En av orsakerna bakom regimens agerande kring Ryanairplanet är sannolikt att den ville statuera ett exempel. De oppositionskritiker som flytt landet ska inte känna sig säkra i EU. Diktaturens arm är lång. Det är många av oppositionspolitiker, journalister och aktivister som likt Roman flytt till , och andra platser i EU. har även den möjligheten kraftfullt begränsats av regimen. har mer och mer förvandlats till ett fängelse för sina invånare. För att som belarusisk medborgare kunna resa ut ur landet krävs numera att man ska kunna uppvisa ett permanent uppehållstånd i ett annat land. Det var en helt korrekt åtgärd av EU att belägga det statsägda belarusiska flygbolaget med förbud att flyga i EU:s luftrum. Motsvarande förbud har också införts över . Men och EU behöver nu också hitta sätt att stödja de regimkritiker och journalister som fruktar för sitt liv men som inte kan lämna landet. Min fråga till utrikesminister är därför: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen för att öka möjligheterna för belarusiska regimkritiker att söka asyl i och EU?
fr · H8113135 · 2021-06-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:3135 utbetalningar av läxhjälpsbidrag av (KD) till Utbildningsminister (S) Skattepengar avsedda för läxhjälp har i stället gått till att finansiera en salafistisk koranskola i . Koranskolan drivs av en förening vars värdegrund helt strider mot våra västerländska värden som frihet, demokrati och jämställdhet. Salafistiska predikanter, hat mot shiamuslimer och kvinnans underordning ska ha varit vanligt förekommande inslag, och homosexualitet har beskrivits som västvärldens ondska. Stiftelsen granskning har visat att har beviljat till (). Enligt granskningen ska endast 6 av de 142 sökande organisationerna ha fått avslag på ansökan om läxhjälpsbidrag , trots att flera av dem endast verkar finnas på papperet. Granskningen visar också att läxhjälpsbidrag gått till propalestinska Grupp 194 som hyllat terrorism och spridit antisemitism och till den somaliska föreningen som tidigare kritiserats för att ha bjudit in en predikant som förespråkar dödsstraff för den som lämnar islam, och att kvinnor endast får lämna hemmet om nödvändigt. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att säkerställa att det finns rutiner vid för att motverka felaktiga utbetalningar av läxhjälpsbidrag?
fr · H8113136 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3136 Koldioxidutsläpp i samband med energiproduktion av (SD) till Statsrådet (S) har gjort en livscykelanalys för de tre huvudsakliga kraftslagen i – kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. I analysen, som mäter den totala livscykeln, tar man hänsyn till alltifrån byggnationen av det aktuella kraftverket till effekter av bränsleframställning, rivning och omhändertagande av framtida avfall. När nu analysen har presenterats står det som de flesta redan visste klart: Kärnkraften i är klart och tydligt är det kraftslag som har lägst koldioxidutsläpp under sin livstid och blir därmed bäst avseende lägst klimatutsläpp. Följande utsläpp mättes bland de svenska kraftslagen: Mot bakgrund av att kärn- och vattenkraft med råge slår samtliga övriga kraftverk avseende klimatarbetet ter det sig en aning märkligt att regeringen i allmänhet och regeringspartiet i synnerhet återkommande motarbetar det mest klimatvänliga kraftslaget såväl nationellt som internationellt. Det blir inte minst konstigt då flera länder valt att satsa på andra alternativ som är än värre. Gaskraft producerar koldioxid och kolkraft hela koldioxid . Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att statsrådet vidtar åtgärder för att främja kärnkraft framför vindkraft eller andra kraftslag, och om inte, hur kan statsrådet motivera det ur ett klimatperspektiv?
fr · H8113137 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3137 Skolavslutningar i kyrkan av (KD) till Utbildningsminister (S) Kristendomen är en självklar del av kulturarv. Den har påverkat vårt samhälle, våra traditioner och våra svenska värderingar på ett helt avgörande sätt. Skolavslutningar i kyrkan är ett uttryck för detta, och det finns all anledning att bevara denna folkkära tradition. Traditioner och högtider är bra därför att de för människor närmare varandra, skänker en känsla av samhörighet och stärker vår samhällsgemenskap. De utgör dessutom en viktig länk till vår historia som binder oss samman med tidigare och kommande generationer. Det svenska kulturarvet innebär inte minst en viktig nyckel till integration för barn som har invandrat till . Betydelsen av att uppmärksamma nationella högtider i landets skolor ska därför inte underskattas. Skolan ska uppmärksamma vårt kulturarv och våra sedvänjor så att våra barn får en bättre förståelse för historia och våra gemensamma rötter. Självklart ska traditionen med skolavslutningar i kyrkan vid svenska högtider kunna få leva vidare – och självklart ska prästen då också kunna be en bön eller sjunga en psalm tillsammans med eleverna. tillkännagav för regeringen att det skulle införas ett undantag i skollagen om att konfessionella inslag även skulle få förekomma i offentliga skolor, det vill säga i samband med firande av skolavslutningar och andra traditionella högtider i kyrkan. skulle regeringen ha lämnat förslag till , men fortfarande saknas ett förslag från regeringen som beaktar tillkännagivandet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta initiativ under innevarande mandatperiod för att tillgodose tillkännagivande om skolavslutningar i kyrkan, från ?
fr · H8113138 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3138 Resursskolornas finansiering av (KD) till Utbildningsminister (S) Skollagen och reglerna för tilläggsbelopp är inte anpassade till de fristående resursskolornas särskilda förutsättningar. För att tilläggsbelopp ska kunna beviljas måste resursskolorna precis som alla andra friskolor både precisera den enskilda elevens behov och vilka åtgärder samt kostnader som man knyter till den enskilda eleven. På en resursskola har dock alla elever stort stödbehov, och hela verksamheten är byggd runt dem. Det kan därför vara svårt att koppla stödinsatserna och kostnaderna till en enskild elev, då många elever drar nytta av samma typ av stödinsats. Av denna anledning riskerar skolornas ansökningar om tilläggsbelopp att avslås, utan att elevens behov i realiteten har minskat. Ett annat problem är att antagningen till en fristående resursskola görs före bedömningen av elevernas behov och skolans rätt till tilläggsbelopp. Statliga utredningar har konstaterat ”att dagens bestämmelser och ordning för beslut om tilläggsbelopp för elever i fristående skolor som har ett omfattande behov av särskilt stöd behöver utredas vidare” (SOU 2020:28), och att ”både tillämpningen av bestämmelserna och hanteringen av ansökningar skiljer sig betydligt mellan kommuner” (SOU 2020:42). har fått i uppdrag att ta fram riktlinjer för att främja en bättre tillämpning av regelverken om tilläggsbelopp när det gäller vilka krav som ställs på ansökan och hur kommunens bedömningsstöd för hantering av ansökan ska se ut. Det räcker dock inte att sammanställa praxis och regelverk eller att ta fram riktlinjer, om det är rättspraxis i våra domstolar och lagarnas utformning som är problemet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför har ministern inte tagit initiativ till ett lagstiftningsarbete för att inte enbart ge resursskolorna en egen definition i skollagen utan även en hållbar finansiering som är bättre anpassad efter resursskolornas särskilda förutsättningar?
fr · H8113139 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3139 Högnivåföreträdare för vid i av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) i kommer att äga rum som situationen för de mänskliga rättigheterna snabbt försämras i den autonoma regionen , där uigurer och andra minoritetsgrupper utsätts för omfattande tvångsarbete, tvångssterilisering, politisk indoktrinering och godtycklig internering. har den kinesiska regimens statligt orkestrerade och systematiska övergreppspolitik mot alla som anses agera mot statens intressen hårdnat. Kristna, uigurer, anhängare av falungong eller av samt demokratianhängare i är några andra grupper som förföljs med den kinesiska kommunistiska diktaturens fulla kraft. De är ett av världens största och mest prestigefyllda sportevenemang. Där möts de främsta idrottarna från alla nationer för att tävla och visa sin förmåga. publicerades ett brev från 160 människorättsgrupper med uppmaningen till ledningen för att skulle mista värdskapet för med anledning av den kinesiska regimens agerande i och internering av uigurer i Xinjiang. I brevet anges att ”IOK måste erkänna att den olympiska andan och de kommer att drabbas av ytterligare skada om den försämrade krisen för de mänskliga rättigheterna i alla områden under kontroll helt enkelt ignoreras”. När uigurernas och andra förföljda gruppers mänskliga rättigheter kränks i måste agera tydligt för att säkerställa att ett i , om det blir av, inte förvandlas till ett propagandaverktyg för den kinesiska regimen. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Kommer regeringen att säkerställa att inga högnivåföreträdare för närvarar vid invigningen av ett i och andra officiella ceremonier i samband med ett sådant evenemang?
fr · H8113140 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3140 Uppmärksammande av 500 år av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) är nationaldag, och en av anledningarna att vi firar just är att på valdes till kung. Där och då blev självständigt och har varit så. är det , och det borde uppmärksammas. på publicerades en artikel på just temat att uppmärksamma femhundraårsdag. Jag delar debattörernas uppfattning att detta borde uppmärksammas på något sätt. Jag tror det är viktigt att också se bakåt i tiden för att se hur långt vi faktiskt kommit och hur långt vi skulle kunna komma om . Ett uppmärksammande ska naturligtvis inte vara en hyllning till utan ett avstamp för en beskrivning av resa från då till . Jag tror det skulle vara ett utmärkt tillfälle att uppmärksamma andra perspektiv och från dåtid till nutid. Personligen skulle jag gärna se att som helhet uppmärksammades, inte bara ett huvudstadsperspektiv som det ofta och naturligt blir. Jag skulle med ovanstående som bakgrund vilja fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att verka för att regeringen tar initiativ till att nationellt uppmärksamma ?
fr · H8113141 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3141 och den parlamentariska processen av (SD) till Statsrådet (S) Denna fråga rör en mycket viktig landsbygdsfråga, vilket även en rad kommunalråd i det berörda området betonat. Det är inte rimligt att frågan handläggs bara av och eftersom en balansering av olika intressen är av grundläggande betydelse i den här frågan. föreslår ett mycket stort reservat om sammanhängande mark i det fjällnära skogsområdet, alltså inom det område som har ojämförligt mest skog undantagen från skogsbruk. Reservatet riskerar att slå undan fötterna för jord- och skogsägare i området och hotar därmed bygder som ibland funnits och som dessutom bidrar till ett varierande landskap. Eftersom jord- och skogsbruk är basnäringar i stora delar av inland hotar förslaget såväl sysselsättning som den kommunala ekonomin i de aktuella områdena. Skogsbruket står vidare för stora delar av det vägnät om finns i inlandet, och utan vägar får även turismen svårigheter. Tillgången till skogsentreprenörer, lastbilstransporter med mera, för de skogsägare som inte får sin skog överförd till reservat, riskerar också att minska och det är sannolikt att något eller några sågverk kommer att lägga ned. Förslaget om detta reservat, som dessutom inte torde rädda någon art eftersom vi inte har haft något utdöende av arter i området, är därför kritiserat från många riksdagspartier och torde ha små möjligheter att passera om en omröstning hålls. har skrivit en avsiktsförklaring med tre skogsbolag som är tänkt att innebära att bolagen lämnar över sina skogar i det aktuella området och på olika sätt får utbytesmark på annat håll i stället. Detta kommer att leda till en rad nya problem, inte minst om bolagen får möjlighet att direkt eller indirekt förvärva enskilt ägd skog, men även om de får förtur till mark som ägs av och som då inte kan användas som utbytesmark till enskilda skogsägare. Jag ser det som mycket allvarligt att går in innan utredningen har förhandlats färdigt, innan en proposition färdigställts och innan haft möjlighet att ta ställning till det tänkta reservatet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att stoppa uppgörelsen mellan och aktuella skogsbolag tills den demokratiska processen har haft sin gång, baserad på de förhållanden som rådde när utredningen lade sitt förslag?
fr · H8113142 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3142 och den demokratiska processen av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) föreslår ett mycket stort reservat om sammanhängande mark i det fjällnära skogsområdet, alltså inom det område som har ojämförligt mest skog undantagen från skogsbruk. Reservatet riskerar att slå undan fötterna för jord- och skogsägare i området och hotar därmed bygder som ibland funnits och som dessutom bidrar till ett varierande landskap. Eftersom jord- och skogsbruk är basnäringar i stora delar av inland hotar förslaget såväl sysselsättning som den kommunala ekonomin i de berörda områdena. Skogsbruket står vidare för stora delar av det vägnät om finns i inlandet, och utan vägar får även turismen svårigheter. Tillgången till skogsentreprenörer, lastbilstransporter med mera, för de skogsägare som inte får sin skog överförd till reservat, riskerar också att minska och det är sannolikt att något eller några sågverk kommer att lägga ned. Förslaget om detta reservat, som dessutom inte torde rädda någon art eftersom vi inte har haft något utdöende av arter i området, är därför kritiserat från många riksdagspartier och torde ha små möjligheter att passera om en omröstning hålls. har skrivit en avsiktsförklaring med tre skogsbolag som är tänkt att innebära att bolagen lämnar över sina skogar i det aktuella området och på olika sätt får utbytesmark på annat håll i stället. Detta kommer att leda till en rad nya problem, inte minst om bolagen får möjlighet att direkt eller indirekt förvärva enskilt ägd skog men även om de får förtur till mark som ägs av och som då inte kan användas som utbytesmark till enskilda skogsägare. Jag ser det som mycket allvarligt att går in i förhandlingar med en kategori markägare innan utredningen har förhandlats färdigt, innan en proposition färdigställts och innan haft möjlighet att ta ställning till det tänkta reservatet. Därför är min fråga till miljö- och klimatminister : Avser ministern att stoppa uppgörelsen mellan och de aktuella skogsbolagen, så att den demokratiska processen kan ha sin gång baserad på de förhållanden som rådde när utredningen lade sitt förslag?
fr · H8113143 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3143 Postutdelning av (M) till Statsrådet (S) släppte organisationen en rapport som visar att drabbas negativt av de försämringar av den landsomfattande posttjänsten som just nu sker. Postnord kommer att införa varannandagsutdelning i hela landet, vilket av företagen uppger kommer att få negativa konsekvenser. Regeringen föreslog även att befordringskraven i postförordningen ska sänkas ytterligare, så att ska få sina brev och . Dock visar undersökningen att företagen har ett stort behov av att skyndsamt kunna skicka och ta emot både brev och paket. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att kompensera för den reducering av postutdelning som har skett och som beräknas ske?
fr · H8113144 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3144 Definition av förvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För människor som inte har tillstånd att vistas i och som ska utvisas kan det i vissa fall beslutas att de ska sitta inlåsta i ett förvar till dess att utvisningen kan ske. Att vara förvarstagen innebär att rörelsefriheten är begränsad till en låst avdelning. Förvar kan också användas när det behöver utredas om någon har rätt att vistas i landet eller om någons identitet är oklar. I kap. 10 utlänningslagen kan man läsa om grunderna för vad ett förvar ska vara. Personer som inte har tillstånd att vistas och ska avvisas eller utvisas kan i vissa fall tas i förvar. Förvar kan även användas om det är nödvändigt för att utreda någons rätt att vistas i landet eller om någons identitet är oklar. Grunderna för förvar redogörs för i kap. 10 utlänningslagen. Att vara förvarstagen innebär att man är frihetsberövad och rörelsefriheten är begränsad till en låst avdelning. Har man i allmän domstol dömts till utvisning på grund av ett brott kan utlänningen placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Men ingenstans står att läsa hur ett förvar definieras. Det här är en brist. Förvaren är överfulla. Då inga regler finns för de förvarstagna blir vistelsen utifrån vad den förvarstagna gör det till. Många vänder och kvällstimmarna blir stökiga, nattpersonal behövs i samma utsträckning som dagpersonal därför att de intagna får en oregelbunden dygnsrytm. Standarden på förvaren är heller inte definierad. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att tydligare definiera förvaren i när det gäller arbetet med återvändande?
fr · H8113145 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3145 Alternativa lösningar för miljöövervakning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Tull-Kust, i och , har inkommit med en rapport, Ett samhällskritiskt uppdrag med omöjliga förutsättningar – om resursurholkningen för . I den senaste budgeten föreslog vi moderater ett ökat anslag om till , då är kraftigt underfinansierad. Det är tydligt att har fått fler och nya uppgifter och utökat ansvar som kräver mer resurser. Det handlar om miljöövervakningen lika mycket som om de Frontexuppdrag som återkommande bemannar för räkning. förebygger miljöbrott till sjöss genom miljöövervakning. Övervakningen omfattar regler om förbud mot vattenförorening och tillsyn av natur-, fågel- och sälskyddsområden. Med hjälp av fartyg, flygplan och andra tekniska hjälpmedel görs miljöövervakningen rutinmässigt. arbetar utifrån en så kallad kombinationstanke, som innebär att beredskapen för miljöräddningstjänst till sjöss kombineras med olika insatser kopplade till sjöräddning och sjöövervakning, brottsbekämpning och krisberedskap i syfte att effektivt använda resurser. Kombinationstanken innebär dock att resursbrist inte på ett enkelt sätt kan kopplas till specifika uppdrag, utan i stället att förmågan inom samtliga uppdrag påverkas. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Utifrån ministerns tjänsteutövning, har ministern förslag på alternativa lösningar för hur miljööövervakningen skulle kunna skötas om resurser inte skulle räcka till?
fr · H8113146 · 2021-06-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:3146 information till kommunerna om behovet av skolplatser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har med oerhört kort varsel fått upp emot 100 barn som flyttas genom försorg till kommunen. Det är sannerligen inte lätt att hitta lärare, plats i klasser eller ordna med skolbussar även om kommunen fått mer tid på sig eller om det hade följt med pengar för att täcka de merkostnader som automatiskt uppstår. Det kommer sannolikt att uppstå brister i olika delar av denna process, brister som skulle kunna förhindras med bättre framförhållning och resurstilldelning. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att tillse att informationen mellan och kommunerna gällande barn och elever som ska gå i skola fungerar med bättre framförhållning?