ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122206 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2206 av (SD) exportförbud av covidvaccin har frågat om den har lyft frågan om vaccin med den amerikanska, och om jag avser att vidta några särskilda åtgärder eller göra några särskilda uttalanden med anledning av presidents utfärdade exportförbud. EU upplever nu fördröjningar i planerade leveranser av vaccin mot covid-19. Det beror på globala produktionssvårigheter och att länder valt att införa begräsningar på vaccinexport till EU. Det är mycket allvarligt och innebär en stor utmaning. Världen behöver mer vaccin, inte mindre. Ur det perspektivet är alla typer av handelsbegränsningar som riskerar störa produktionskapaciteten och vaccintillgången ett stort problem. Vaccinproduktionen är beroende av importerade insatsvaror och vaccin som skickas över gränserna flertalet gånger innan det färdigställs. Detta betyder att om ett land begränsar exporten av nödvändiga insatser kan det inspirera ett annat vaccinproducerande land att göra detsamma. Detta riskerar båda ländernas produktion och hela världens möjligheter att bekämpa covid-19-pandemin. Det är EU kommissionens roll för att föra dialog med tredje länder om handelsfrågor, inklusive . Statsministern förde ett samtal med ordförande om vikten av att hitta en lösning så att vaccintillverkningen kan fungera fullt ut och doser levereras dit de ska. Jag har återkommande påtalat för mina kollegor i EU och vikten av fria handelsflöden. drev förslaget om att alla handelshinder och tullar på medicinsk utrustning ska tas bort. ser nu över, tillsammans med andra EU-länder och , hur den här situationen kan hanteras och vilka åtgärder som kan vara möjliga. Pandemin igenom har det visats hur otroligt viktigt det är att handeln mellan länder fungerar.
frs · H8122207 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2207 av (SD) En konkurrenskraftig kraft- och fjärrvärme har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att se över de styrmedel som påverkar fjärr- och kraftvärmen för att stärka deras konkurrenskraft. Låt mig börja med att konstatera att fjärrvärme och kraftvärme fyller en viktig funktion i energisystem eftersom dessa anläggningar möjliggör hög energieffektivitet och decentraliserad elproduktion då kapacitetsbehovet är stort. I regleringsbrevet 2020 fick i uppdrag att inkomma med underlag för rapportering i enighet med energieffektiviseringsdirektivet (EED). I uppdraget ingick att uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. överlämnade sin rapport . Regeringen har därefter lämnat sin rapport till kommissionen . Vad gäller de åtgärdsförslag som har lyft fram i sin rapport bereds dessa fortfarande inom och det är därför för tidigt att uttala sig om förslagen. Det pågår även flera parallella processer som belyser fjärr- och kraftvärmens förutsättningar, inte minst regeringens arbete med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering.
frs · H8122208 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2208 av (SD) Återinförande av fastighetsskatten har frågat mig om jag och regeringen kommer att återinföra fastighetsskatten, och vilka regeringens argument i så fall blir till bostadsägare och till dem som önskar bli bostadsägare. Regeringen har inte för avsikt att överlämna något förslag om återinförd fastighetsskatt till . har regeringen däremot genomfört en rad förändringar för att effektivisera och förbättra rörligheten på bostadsmarknaden, såsom avskaffad uppskovsränta. Att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt är också en del av den överenskommelse om en skattereform som finns i januariavtalet.
frs · H8122209 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2209 av (SD) Kreditprövning vid konsumtionslån har frågat mig om jag avser att agera för skärpta regleringar kring långivares kreditprövning med anledning av den ökande överskuldsättningen hos framför allt unga. Som tidigare nämnts i svar på fråga 2019/20:1509 har regeringen genomfört en rad åtgärder för att förbättra konsumentskyddet på marknaden för konsumtionslån. En viktig del i arbetet med konsumentskyddet vid konsumtionslån är även de ansvariga myndigheternas tillsynsarbete. Regeringen har bl.a. gett och ett återrapporteringskrav i myndigheternas regleringsbrev där de ska redovisa hur de utövar tillsyn över att kreditprövningar görs i enlighet med kraven i konsumentkreditlagen. kommer också att undersöka hur kreditgivare genomför kreditprövningar och om de lever upp till god kreditgivningssed. Regeringen följer frågan om kreditprövning av konsumtionslån noggrant. Regeringens konsumentpolitik syftar till väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Att motverka överskuldsättning är en viktig del i detta.
frs · H8122210 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2210 av (SD) Bostadsbehov för personer över 65 har frågat jämställdhets- och bostadsminister om hur statsrådet ser på behovet av olika typer av åtgärder och planering för bostäder för personer över 65 och om statsrådet avser att agera för att det ökande bostadsbehovet ska mötas upp. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har avsatt för utgifter i enlighet med förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Syftet med stödet enligt denna förordning är att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Därutöver har kommunerna erhållit ett permanent resurstillskott på för att förstärka äldreomsorgen. Det riktade statsbidraget ligger i linje med rekommendationer om att medel bör tillföras som ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg, inte minst för att på så sätt även kunna stödja själva driften av äldreboendena. Äldres behov av anpassade och fungerande bostäder är fortsatt en prioriterad fråga för mig.
frs · H8122211 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2211 av (SD) Bostadskostnader och finansieringsmöjligheter har frågat mig om jag avser att skynda på och samordna förslag i tidigare och pågående utredningar till mer övergripande lösningsförslag som kan möjliggöra rimliga bostadspriser och reella möjligheter för människor att finansiera en bostad. Jag håller med om att det är viktigt att alla ska ha råd med ett boende. Därför pågår det också många utredningar för att komma fram till bra åtgärder för att åstadkomma detta. Anledningen till att utredningarna är många har att göra med att bostadspolitiken spänner över flera områden. Ett sådant område rör möjligheterna att finansiera den första bostaden, där en utredning utreder förslag för att underlätta för just förstagångsköpare. Ett annat område rör den fysiska planeringen. har lämnat flera förslag som regeringen har gått vidare med. Ett av syftena med dessa är att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Frågan om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun inom bostadspolitiken utreds också . En fungerande konkurrens inom bostadsbyggandet är ett annat viktigt område, där överlämnat sitt betänkande, som har remitterats. Regeringen arbetar ständigt för att kunna vidta adekvata åtgärder som tillsammans ska bidra till en väl fungerande bostadsmarknad. En förutsättning för att kunna göra detta är väl utredda förslag, vilket i sin tur förutsätter tillräckligt med tid. De pågående utredningarna arbetar redan under ansträngda tidsramar, att skynda på dem ytterligare är inte aktuellt.
frs · H8122212 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2212 av (L) En kartläggning av antisemitism i skolan har frågat mig om jag och regeringen är beredda att initiera en nationell undersökning bland ungdomar i skolan för att ta fram ett kunskapsunderlag kring antisemitism i skolan. Regeringen ser allvarligt på förekomsten av antisemitism, andra former av rasism och diskriminering i och har vidtagit en rad åtgärder för att komma tillrätta med problemen, bland annat inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Skolan har en viktig roll att genom utbildning förmedla och förankra respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Antisemitism och andra former av rasism ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. pågår i många grund- och gymnasieskolor ett systematiskt arbete med bl.a. likabehandling, demokratiuppdrag, arbete mot kränkningar och inkludering, något som bidrar till att motverka rasism. Forskning visar att det finns stöd för att en ”hela-skolan-ansats” och ett brett grepp i skolans arbete med dessa frågor är mest effektivt. Antisemitism och andra former av rasism är komplexa fenomen. Såväl attityder och värderingar som upplevd utsatthet och strukturella perspektiv behöver beaktas. Regeringen har gett Forum för levande historia ett antal uppdrag som syftar till att informera skolungdomar om bl.a. antisemitism. färdigställdes en webbfortbildning för lärare på temat ”Svåra frågor i klassrummet”. Syftet är att stärka lärares kunskaper om och förmåga att hantera antidemokratiska uttryck, Förintelseförnekelse m.m. genom bl.a. övningar och lektionsupplägg. Genom kursen ges möjlighet att reflektera över rollen som lärare och hur ett mer konstruktivt samtalsklimat, i linje med skolans värdegrund, kan skapas. Forum för levande historia har även, inom ramen för den nationella satsning som görs med anledning av internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism som ska äga rum , i uppdrag att förstärka utbildningsinsatserna om bl.a. antisemitism. Uppdraget ska särskilt riktas mot målgrupper som sällan nås av myndighetens verksamhet. Olika delar av skolväsendet, folkbildningen samt samhällsorienteringen för nyanlända omfattas av uppdraget. genomförde Forum för levande historia och studien och föreställningar i . Forum för levande historia kommer med en uppföljning av undersökningen där målgruppen är den svenska allmänheten i åldern 18–. Syftet med undersökningen är att bidra till ett ökat kunskapsläge om antisemitismen, och därigenom stödja praktisk verksamhet för att motverka antisemitism i samhället. Jag ser fram emot att få ta del av rapportens resultat.
frs · H8122214 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2214 av (M) Vårdköerna inom ögonsjukvården har frågat mig vad jag och regeringen gör för att översyn av optikerföreskriften ska färdigställas. Ögonsjukvården, såsom hälso- och sjukvården i stort, befinner sig i en mycket pressad situation med anledning av coronapandemin. Kortare väntetider och förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen som har avsatt cirka 7,5 miljarder –2021 för detta ändamål. När hälso- och sjukvården kan återuppta den ordinarie verksamheten i full skala igen måste det centrala vara att patienterna får den vård de har behov av – i rimlig tid. Precis som frågeställaren skriver så kom (SOU 2010:65) fram till att legitimerade optikers arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården kunde utvidgas på ett område och även innefatta användandet av läkemedel i form av diagnostiska droppar. har beslutat om föreskrifter som innebär att legitimerade optiker, som genom utbildning uppnått goda kunskaper och kliniska färdigheter inom ett antal områden, kan ansöka om att få använda diagnostiska droppar. Jag har besvarat (KD) fråga 2020/21:2086 Optikers möjlighet att korta vårdköerna, där jag bland annat framförde att det är uppdrag i egenskap av expertmyndighet att överväga om det finns behov av att ytterligare ändra i föreskrifterna. Det är självklart viktigt att myndigheten i det arbetet noggrant följer kunskapsläget.
frs · H8122215 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2215 av (SD) Vaccinering mot covid-19 har frågat mig hur jag och regeringen avser att hantera fortsatta rapporter om allvarliga biverkningar eller dödsfall efter vaccinering mot covid-19 med vaccin. Samtliga godkända vaccin är under strikt uppföljning av Europeiska läkemedelsmyndigheten () och . I vaccinens godkännande finns även villkor om att tillverkarna löpande ska komma in med rapporter om misstänkta biverkningar. Regionerna, som utförare av vaccinationerna, är också skyldiga att utan dröjsmål rapportera in misstänkta biverkningar till . Regeringen gav i uppdrag att planera för och genomföra en fördjupad säkerhetsuppföljning av vacciner mot covid-19. valde , i samråd med , att pausa användning av vaccinet från AstraZeneca som en försiktighetsåtgärd i väntan på att EMA:s utredning om misstänkta biverkningar. I EMA:s rapport konstateras att man inte kunnat fastställa ett orsakssamband mellan de rapporterade incidenserna och vaccin från AstraZeneca och man rekommenderar fortsatt användning av vaccinet. väntas komma med en nationell bedömning för användandet av vaccin från AstraZeneca. Det är av högsta prioritet att vaccinerna som används är säkra, men jag förutsätter att frågeställaren håller med mig om att det är expertmyndigheter, inte politiker, som utifrån medicinsk kompetens ska göra den typen av bedömningar.
frs · H8122217 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2217 av (M) Hyressättningsavgift har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra systemet med hyressättningsavgiften så att det blir ett öppet och transparent system för hyresgästerna. Vid hyressättning spelar förhandlingar mellan fastighetsägare och hyresgästorganisationer en avgörande roll. Genom dessa fastställs hyrorna för ett mycket stort antal lägenheter . Men de har också en vidare betydelse. Avgörande för hur lägenheters egenskaper i olika avseenden värderas, och därmed vilken hyra som anses skälig, är nämligen de förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) som träffas mellan fastighetsägare och hyresgästorganisationer. En hyresgästorganisation har alltså ett ansvar att förvalta hyressättningssystemet och denna uppgift fullgörs även för dem som inte är medlemmar i organisationen. Det följer av den s.k. likhetsprincipen, som är lagfäst i hyresförhandlingslagen, att hyresgäster som inte är medlemmar i den förhandlande organisationen inte får diskrimineras. Hyresförhandlingslagen ger inte hyresgästföreningen rätt till förhandlingsersättning. Den gör det möjligt för fastighetsägare och hyresgästorganisation att avtala om en sådan ersättning och ställer också vissa krav på en sådan överenskommelse, t.ex. att beloppet ska vara skäligt. Det är alltså en överenskommelse med fastighetsägaren som ger hyresgästorganisationen rätt till förhandlingsersättning. I en sådan överenskommelse ska förhandlingsersättningens storlek anges till ett bestämt belopp. Ett väl fungerande förhandlingssystem förutsätter att båda parter har ekonomiska resurser att fullgöra sina uppgifter. I och med att en hyresgästorganisation är skyldig att förhandla även för andra än sina medlemmar är det motiverat att organisationen kan få ersättning för det arbetet. Det kan tilläggas att hyresgäster kan välja att stå utanför de kollektiva förhandlingarna. Någon ersättning till organisationen kan då inte tas ut och hyran ska därför sänkas med det belopp som motsvarar ersättningens storlek. Jag anser att regleringen av förhandlingsersättningen är välavvägd och i samklang med hur hyresförhandlingar går till. Jag ser därför inte något behov av åtgärder.
frs · H8122218 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2218 av (KD) Familjependlare över gränsen har frågat utrikeshandelsministern och ministern med ansvar för nordiska frågor vilka initiativ hon är beredd att ta för att tillsammans med våra grannländer samordna reglerna kring gränspassage för umgänge/samvaro med barn. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen är väl medveten om att inreseförbud och testkrav får negativa konsekvenser på många sätt, inte minst i gränsregionerna. Det är därför inga beslut som fattats lättvindigt. I den här pandemin har kraftfulla åtgärder krävts och tuffa beslut varit tvungna att fattas. Precis som skriver innehåller den svenska regleringen om inreseförbud undantag för att underlätta gränsöverskridande umgänge med barn. Vad gäller inreserestriktionerna i våra nordiska grannländer är dessa ingenting som regeringen eller svenska myndigheter kan styra över –införande, tolkning och tillämpning av andra länders restriktioner är helt upp till myndigheterna i respektive land. De nordiska länderna har olika förutsättningar och har drabbats av pandemin på olika sätt, vilket gör att det är oundvikligt att våra åtgärder till viss del skiljer sig åt. har vi ett gemensamt ansvar att värna om våra gränsregioner och hantera de negativa konsekvenser som inreserestriktionerna medför. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med och följer utvecklingen av smittläget noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Vi strävar alltid efter mesta möjliga dialog med våra nordiska kollegor, och under hela pandemin har de nordiska kontakterna varit täta, både på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Den gör sitt yttersta för att lösa de gränshinder och problem som uppstår till följd av inreserestriktionerna, samt för en dialog med våra nordiska grannländer om hur dessa ska skalas tillbaka.
frs · H8122219 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2219 av (KD) Samordning av miljödata har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att miljödata och andra affärsrelaterade data inom bygg-, anläggnings- och fastighetssektorn ska kunna ha enhetliga kravställningar och en gemensam standard, för att inte den digitalisering som skulle kunna skapa nya förutsättningar för effektivisering och måluppfyllnad, istället blir en belastning för branschen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag instämma med att digitalisering och digitala processer har god potential att bidra till att våra nationella klimatmål uppfylls. I takt med att fler krav ställs på miljöpåverkan vid byggande ökar behovet av uppföljning och utvärdering där digitala processer kan förenkla och effektivisera. Regeringen har gett ett antal myndigheter i uppdrag att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte och ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Med utgångspunkt i detta arbete har Lantmäteriet sedan fått i uppdrag att bygga upp en digital infrastruktur för att göra samhällsbyggnadsprocessen enklare och effektivare. På uppdrag av regeringen har därutöver lanserat en öppet tillgänglig databas med klimatdata för genomförande av klimatberäkningar vid byggande. Klimatdatabasen främjar digitala processer inom samhällsbyggnadsprocessen. Bygg-, anläggnings- och fastighetssektorn genomför initiativ för att öka digitaliseringen inom samhällsbyggandet. Det strategiska innovationsprogrammet Smart Built Environment stöttar samhällsbyggnadssektorns gemensamma digitaliseringsarbete i syfte att bidra till att förverkliga ett byggande som är billigare, snabbare och mer hållbart. I regeringens proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (2020/21:60) avsattes särskilda medel till de strategiska innovationsprogrammen. Jag följer det digitaliseringsarbete som pågår inom samhällsbyggnadssektorn då det är av vikt att detta arbete inte avstannar.
frs · H8122221 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2221 av (M) Läkemedelsrester i dricksvatten har frågat mig om jag har verkat för minskad förekomst av läkemedelsrester i dricksvattnet. Studien från där läkemedelsrester påvisats i våra visar på behovet av åtgärder. Den stora källan till föroreningarna i studien var avloppsvatten. En viktig åtgärd är att se till att avloppsreningsverken kan bryta ned läkemedel. Många läkemedel är utformade för att vara svårnedbrytbara och bryts varken ned i kroppen eller i avloppsreningsverk. Dessa ämnen kommer ut i miljön där de kan ha skadliga effekter på ekosystemen eller förorena vårt dricksvatten. Med avancerad rening av avloppsvatten kan reningsgraden öka avsevärt och på så vis kan utsläppen av läkemedel till miljön minskas. Kostnaderna för att installera avancerad rening är dock höga. Regeringen beslutade därför i budgetpropositionen om en treårig satsning på bidrag till installation av avancerad rening av avloppsvatten för att minimera utsläppen av läkemedelsrester till miljön. –2020 har regeringen avsatt totalt till avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar. Verksamhetsutövare kan ansöka om bidrag från av kostnaden för förstudier eller installation av utrustning för avancerad rening. Intresset har varit stort och medel har betalats ut till flera projekt. betalades ut till 14 olika projekt, varav tolv är förstudier och två är investeringsprojekt i form av inköp och installation av utrustning för avancerad rening. Beviljade åtgärder i förstudieprojekten syftar till att ta fram underlag inför investering i fullskala. Flera projekt bidrar inte bara till att öka reningsgraden utan även till ökad återanvändning av renat avloppsvatten i kommuner med akut vattenbrist. Genom denna satsning bidrar regeringen till att öka takten för installation av avancerad reningsteknik vid avloppsreningsverk och därmed minska utsläppen av läkemedelsrester till miljön. I budgetpropositionen beslutade regeringen att satsningen förlängs och förstärks med 2021 och 2022 för att ytterligare minska utsläppen läkemedel och öka möjligheterna för återanvändning av avloppsvatten. Regeringen har även etablerat ett för läkemedel i miljön vid vars uppgift bland annat är att sprida kunskap om läkemedel i miljön. Regeringen aviserade också i budgetpropositionen en försöksverksamhet med en miljöpremie i utbytessystemet för läkemedel. På så vis kan vi driva på för en mer ansvarsfull tillverkning av läkemedel. Regeringen vill att läkemedelsrester i miljön ska minimeras. Därför fattades beslut om ett nytt etappmål som anger att regleringar och andra åtgärder för att minimera negativa miljöeffekter av läkemedel ska finnas på plats i , i EU eller internationellt . Etappmålet är ett steg på vägen för att nå flera miljökvalitetsmål och flera hållbarhetsmål inom Agenda 2030.
frs · H8122222 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2222 av (M) Ytterligare medel för ledarskapsutbildning har frågat mig om jag avser att tillföra några ytterligare medel för ledningsutbildning eller om MSB förväntas göra detta inom ram, och om detta kan vara den underliggande faktorn bakom myndighetens agerande i . Det är av stor betydelse att de kommunala räddningstjänsterna har god förmåga att genomföra effektiva och säkra räddningsinsatser vid bränder och andra olyckor. En viktig förutsättning för detta är att räddningstjänstpersonal har god kompetens. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har en central uppgift att bedriva grund- och vidareutbildningar inom räddningstjänstområdet. Utbildningarna syftar till att säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet. Utbildning i räddningsledning är en viktig vidareutbildning för att de kommunala räddningstjänsterna ska kunna leda räddningsinsatser på ett säkert och effektivt sätt. För att möta kommunernas behov inom räddningstjänstområdet har MSB 2018 permanent tillförts för räddningstjänst och befolkningsskydd och 2019 permanent tillförts ytterligare för utbildning inom räddningstjänstområdet. Av dessa medel har MSB fördelat merparten till utbildning inom räddningstjänstområdet. MSB har därigenom således kunnat öka antalet utbildningsplatser för grund- och vidareutbildningar inom räddningstjänstområdet. Enligt lagen om skydd mot olyckor ska kommunerna ha tillgång till en ständig funktion för övergripande ledning av räddningstjänsten. MSB bedömer att nuvarande utbildningar i räddningsledning behöver anpassas för att möta de nya kraven inom området. MSB arbetar därför med att utforma nya föreskrifter för övergripande räddningsledning och en ny utbildning inom området. Jag kan inte föregå de överväganden som behöver göras inför den kommande budgetpropositionen. Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följa utvecklingen på området för att säkerställa att kommunerna ges goda förutsättningar för säkra och effektiva räddningsinsatser.