ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111604 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1604 Övergångsregler för solceller av (M) till Finansminister (S) fanns det fortfarande cirka 9 000 personer som köade för att få ut bidrag för den solcellsinstallation som de hade gjort . Men då de statliga pengarna för ändamålet hade tagit slut blev de utan. införde regeringen en ny typ av skatteavdrag som riktar sig till den som installerar solceller. Dessa medel är dock inte sökbara för den som redan har genomfört sin installation trots att de aldrig har fått bidrag för investeringen. Påföljden är att de cirka 9 000 privatpersoner som redan hunnit installera solceller har hamnat i kläm. tycks dock ha reagerat. I en artikel i har till exempel en av deras rättsliga experter uttalat sig. Denne anser att eftersom det saknas övergångsregler mellan de olika stödsystemen ”kommer vi att ha en generös inställning”. Personen menar att de drabbade skulle kunna be företaget som har installerat solcellerna att skriva en ny faktura med rotavdrag, daterad 2021. Inställningen är utan tvekan generös men känns det mycket märkligt att en myndighet på detta sätt uppmuntrar privatpersoner att begära ändringar i redan bokförda fakturor för att kompensera för regeringens tillkortakommanden. Att regeringen hade infört övergångsregler för den berörda gruppen hade varit mer korrekt och rättssäkert. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att hjälpa de privatpersoner som har hamnat i kläm mellan de olika stödsystemen, och hur ska detta undvikas ?
fr · H8111605 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1605 Konsekvenser av nya säkerhetskrav i näringslivet av (M) till Näringsminister (S) Allt fler samhällssektorer omfattas av nya och olika säkerhetskrav. Den gemensamma faktorn är att Säkerhetspolisen får och har fått nya och utökade ansvarsuppgifter, utifrån bedömningar att skydda inre och yttre säkerhet, skydda olika former av samhällsviktig verksamhet med mera. Det kan exempelvis handla om att pröva om viss teknik får användas, om skyddsmärkning av vissa anläggningar, om vissa anställda får utföra specifika uppgifter eller om vissa företag ska få förvärva egendom i eller inte. Detta innebär att allt fler företag får en administrativ börda, som det väcker frågor om näringslivets behov av och krav på transparens, förutsägbarhet och rimliga förutsättningar för att verksamheten ska kunna utvecklas och tillgodoses. Det finns stora risker att kommer att halka efter som innovationsland, och stora kostnader för säkerheten kan inverka negativt på svenskt näringslivs konkurrenskraft. Behoven av ökad digitalisering är stora inom många samhällsviktiga områden, särskilt inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Där måste kommuner och regioner kunna anlita och samarbeta med näringslivet för att tillgodose sina behov. Säkerhetsskyddsanalyser och föreskrifter blir nödvändiga för allt fler verksamheter, och kraven på en hög säkerhet stiger. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att de ökade säkerhetskraven inte leder till men för svenskt näringsliv och svensk ekonomi?
fr · H8111606 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1606 Barns möjligheter till inflytande hos av (SD) till Socialminister (S) På en enkät från svarade av kommunernas socialtjänster att de har fattat övergripande beslut om att barn ska vara delaktiga i beslut som rör dem. Enkäten är en del av en större enkät som gjort och som ska presenteras i myndighetens årsrapport till regeringen , men delar har redan släppts till olika medier. Det framstår som tydligt att som lag inte fått den påverkan som regeringen hoppats, och i stället för att bara införa konventionen som lag måste man genom instruktioner och förordningar styra kommunerna så att andemeningen i konventionen följs. Det påtalade vid behandlingen av som lag. Socialtjänsterna uppger enligt att problemet med uppföljningen kring barnets bästa bland annat är brist på kunskap, tid och övergripande riktlinjer. Dessutom verkar frågan inte prioriteras av kommunledningarna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer regeringen och ministern att vidta för att avhjälpa kunskapsbristen hos kommunerna och för att införa övergripande riktlinjer?
fr · H8111607 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1607 Revideringen av covid-19-strategin på regeringens hemsida av (SD) till Socialminister (S) Regeringen har öppet publicerat strategi för hur man ska hantera coronaviruset. Journalisten avslöjar nu på sin blogg att regeringen reviderat texten i sin strategi på sin hemsida. Till synes i smyg. , , publicerade regeringen ”Strategi med anledning av det nya coronaviruset”. Strategin innehåller bland annat en åtgärdslista på sex punkter, vilken regeringen hänvisar till från förstasidan för den som vill läsa om strategi. Men försvann delar i en mening. Meningen löd ursprungligen: ”Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska takten på smittspridningen, det vill säga att platta till kurvan så att inte väldigt många blir sjuka .” Detta ändrades till följande: ”Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska smittspridningen i samhället.” skriver följande: ”Revideringen av texten kan tyckas oviktig, men den görs i då strategi har fått hård kritik av oppositionspartierna. Inte minst handlar den om att man inte varit tillräckligt hård och tillåtit smittan spridas i samhället. En formulering om att 'inte väldigt många' ska bli sjuka , skulle kunna tolkas som att man vill låta smittan spridas – om än i kontrollerad form. Det går också i linje med vad Statsepidemilog sagt. Till TT sa han att 'viruset inte kommer att sluta spridas förrän vi når flockimmunitet. Men det måste ske lugnt, sakta och kontrollerat så att sjukvården hinner med att hantera det. ”Ingenstans på sidan är det markerat att strategin eller artikeln är uppdaterad”, skriver vidare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har regeringen ändrat sin tidigare företrädda linje om kontrollerad smittspridning så att inte väldigt många blir sjuka , och varför har man inte angett på sin hemsida att texten är uppdaterad eller på annat sätt kommunicerat en eventuell föränding?
fr · H8111608 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1608 Redogörelse för uppdaterad text om den svenska coronastrategin av (M) till Socialminister (S) publicerades en artikel på regeringens webbplats vid namn ”Strategi med anledning av det nya coronaviruset”. Den löd vid tillfället: ”Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska takten på smittspridningen, det vill säga platta till kurvan så att inte väldigt många blir sjuka .” uppdagades att denna formulering ändrats till: ”Det övergripande målet med regeringens arbete är att minska smittspridningen i samhället.” Detta skedde utan information om när denna uppdatering hade gjorts. I ett uttalande till skrev en pressekreterare vid att det rörde sig om ett misstag och att texten ändrats tillbaka. Tillkommer gör ett kompletterande uttalande från ytterligare en pressekreterare där anledningen till uppdateringen ska ha varit ett misstag av en medarbetare i samband med uppdateringen av en annan text. Regeringen har innan ändringen fått utstå kritik för att ha lämnat olika besked i frågan om medvetet tillåten smittspridning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kan ministern redogöra för det exakta händelseförlopp som föranledde den justering som gjordes på regeringens hemsida och för vem som har tagit beslutet att uppdatera den specifika delen i texten?
fr · H8111609 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1609 Utsatta EU-medborgares rätt till vård av (V) till Socialminister (S) frågade jag socialminister om hon avsåg att ”ta initiativ till lagstiftning som klargör att alla unionsmedborgare i , både i och därefter, och oberoende av om de har det europeiska sjukförsäkringskortet, har rätt till subventionerad hälso- och sjukvård åtminstone i samma omfattning som så kallade papperslösa?” (2020/21:1041). Statsrådet svarade: ”Att erbjuda EU-medborgare vård i enlighet med lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd minskar incitamenten för EU-medborgarnas hemland att säkerställa att samtliga av deras medborgare omfattas av en sjukförsäkring.” De utsatta EU-medborgare som frågan rör utsätts för systematisk diskriminering och rasism i sina hemländer. Det är den främsta anledningen till att de befinner sig i och att de saknar flera grundläggande rättigheter i sina hemländer. Det är svårt att förstå hur detta ska avhjälpas genom att utsätta dem för ytterligare diskriminering. Statsrådet svarar vidare: ”Av förarbetena framgår att det inte är uteslutet att lagen om hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd i enstaka fall kan komma att bli tillämplig även på unionsmedborgare (prop. 2012/13:109, s. 41).” Med sitt svar pekar statsrådet själv ut den oklarhet som är inbyggd i lagen. Förarbetena säger att unionsmedborgare ”undantagsvis” och ”i enstaka fall” kan omfattas, utan att tydliggöra undantagen. Det leder till att regionerna hanterar frågan olika och att informationen om huruvida en EU-medborgare kan räknas som papperslös i många fall är otydlig. Röda Korset och Statskontoret har granskat frågan. Båda kommer fram till att det är otydligt om EU-medborgare omfattas av lagen, och att detta måste förtydligas. instämmer i kritiken och anser att vård ska ges efter behov. Eftersom lagen är otydlig riskerar personer att behandlas väldigt olika, beroende på vilken tolkning som görs. Detta är inte rättssäkert för den enskilde. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Delar ministern kritiken från Röda Korset och Statskontoret eller anser hon att den nuvarande ordningen är tillfredsställande?
fr · H8111610 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1610 Utvärdering av narkotikapolitiken av (V) till Socialminister (S) Utskottets ställningstagande: behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör man uppmärksamma individen och dennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom. Evidensbaserad behandling är det som hjälper människor tillbaka till ett fungerande liv. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken i enlighet med vad som anförs ovan. betänkande 2019/20:SoU7 justerades . SKR har föreslagit att själva kriminaliseringen av det egna bruket ska utredas. Det gångna året har lagt stora bördor på och regeringen. Dock bör regeringen ha en viss planering för när utvärderingen av narkotikapolitiken kan påbörjas med en mer evidensbaserad strategi för att rädda fler människoliv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur kommer utvärderingen av narkotikapolitiken enligt 2019/20:SoU7 att igångsättas ?
fr · H8111611 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1611 Tiggeriförbud av (V) till Statsrådet (S) kom en dom från för mänskliga rättigheter i fallet Lacatus mot . Ärendet rör en rumänsk romsk kvinna som bötfälldes i för att hon tiggde. Boten utfärdades med hänvisning till ett lokalt tiggeriförbud. Hon vände sig till och menade att tiggeriförbudet berövade henne möjligheten till försörjning, vilket strider mot hennes rätt till privat- och familjeliv (artikel 8 i ). Domstolen kom fram till att kvinnans rättigheter kränkts under artikel 8. Tiggeriförbudet kunde inte rättfärdigas i det här fallet eftersom kvinnans möjlighet till överlevnad stod på spel. Domstolen menar att rätten att göra det som är nödvändigt för att överleva är inneboende i rätten till mänsklig värdighet. Även om domen rör ett specifikt fall kan några generella slutsatser dras. Det gäller bland annat att tiggeri inte kan kriminaliseras utan att förbudet vägs mot effekten det skulle ha på dem som drabbas. I en sådan avvägning måste de enskildas utsatthet tas i beaktande. Om människor lever i extrem fattigdom, och har mycket små möjligheter att försörja sig på annat sätt än att tigga, är staternas utrymme att förhindra dem att göra det mycket begränsat under . är bundet att följa , och domen har därmed prejudicerande verkan för . Femton svenska kommuner har infört tiggeriförbud eller krav på tillstånd för tiggeri. De rättsliga prövningar som genomförts av dessa inskränkningar har inte tagit hänsyn till de avvägningar som gör i domen. De rättigheter som stadgas i har inte alls beaktats, vilket är en allvarlig brist som och flera människorättsorganisationer påtalat. Även om domen inte behandlar de inskränkningar som finns i är det mycket möjligt att de skulle anses strida mot vid en prövning. Frågan är om regeringen är nöjd med den ovissheten eller vill säkerställa ett starkare skydd för de mest utsatta. Ska konsekvent balansera på gränsen det tillåtna? Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något initiativ med anledning av dom den19 i fallet Lacatus mot ?
fr · H8111612 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1612 Arbetsmiljön av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tidskriften rapporterar att det hade kommit in fler coronarelaterade tillbudsanmälningar till än . Förutom vård och omsorg är polisen, grundskola och förskola utsatta verksamheter. inkom 5 221 tillbudsanmälningar till som rör . har det kommit in hela 2 757 anmälningar. I statistiken finns 40 anmälningar gällande polisverksamhet, 352 som rör grundskoleutbildning och förskoleklass och 66 som rör administration av omsorg och socialtjänst. Motsvarande siffror var 41 tillbudsanmälningar för polisverksamhet, 56 anmälningar för grundskoleutbildning och förskoleklass och 229 anmälningar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön för ovan nämnda arbetstagare?
fr · H8111613 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1613 Snuspolitik baserad på fakta av (M) till Socialminister (S) Svenska kvinnor röker mer än män och svensken röker mindre än andra européer. Det har doktor vid konstaterat. Han har även konstaterat att detta beror på det svenska snuset. Att snusa i stället för att röka leder till färre tobaksrelaterade dödsfall i . Eftersom kvinnor röker i högre utsträckning än män så borde en övergång från röktobak till snus förordas. Trots denna vetenskap har regeringen inte infört en skademinimeringsprincip i den svenska tobakspolitiken. Jag vill därför fråga socialminister : Avser ministern att införa en skademinimeringsprincip i tobakspolitiken för att minska rökning och skaderelaterade sjukdomar hon kvinnor?
fr · H8111614 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1614 Framtidens specialistutbildningar för sjuksköterskor av (KD) till Statsrådet (S) Sjuksköterskans specifika omvårdnadskompetens är oumbärlig i teamet kring den sjuke, som ett nödvändigt komplement till läkarens medicinska kompetens. Det finns ett tydligt samband mellan personalens kompetens och patientsäkerheten. Där andelen sjuksköterskor är hög ökar patientens möjlighet att överleva. Legitimerade sjuksköterskor som arbetar inom olika specialistområden har behov av att fördjupa sin kunskap och kompetens, exempelvis inom medicinsk och kirurgisk vård, geriatrik och barnsjukvård. Möjligheten till specialistutbildning är en karriärväg för sjuksköterskor och är också betydelsefull för yrkets attraktivitet. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor inom operation, anestesi och intensivvård samt barnmorskor, distriktssköterskor, röntgensjuksköterskor och så vidare är mycket stort. Här finns några av de största bristyrkena, med ofantliga behov av nya medarbetare . Det senaste årets erfarenheter av covid-19-pandemin har satt fingret på behovet av höjd geriatrisk och gerontologisk kompetens i äldrevården. Det finns även behov av att vidareutveckla och sprida utbildningen till avancerad specialistsjuksköterska (), som bara finns i . Utredningen om framtidens specialistutbildningar (SOU 2018:77) rönte omfattande kritik, både av professionen och av dåvarande Kommuner och Landsting. Utredningen föreslog att den akademiska nivån skulle sänkas till enbart yrkesexamen. Det skulle medföra att en svensk sjuksköterskeexamen inte skulle hålla samma akademiska standard som i övriga EU, där det krävs kandidat- eller masterexamen. Antalet specialistutbildningar föreslogs minskas till tre. För övrigt föreslogs ansvaret lämnas till lärosätena. Det skulle knappast öka attraktiviteten i sjuksköterskeyrket om möjligheten att fördjupa sin akademiska kompetens skulle urvattnas och ersättas med kurser eller internutbildningar utan någon examen som ger möjlighet att gå vidare i karriären. Tvärtom är behovet av specialistutbildning inom primärvård, vården av äldre, psykiatrisk vård och elevhälsovård etcetera större . Som ovan poängterats finns också ett stort värde av utbildning till avancerad specialistsjuksköterska (). Det är viktigt att en erhållen examen från sjuksköterskeskolan garanterar en viss kunskapsnivå såväl akademiskt som specifikt professionsinriktat. Detta bekräftas sedan i den legitimation sjuksköterskan erhåller från . Sjuksköterskors utbildningar och specialistutbildningar måste vara likvärdiga över landet – och hålla en nivå som motsvarar andra länders. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet att verka för att innehållet i en kommande proposition om framtidens specialistutbildningar för sjuksköterskor säkerställer att specialistutbildningarna håller så hög kvalitet som möjligt och bidrar till att främja sjuksköterskeyrkets utvecklingsbehov och attraktivitet, likasom att de bidrar till höjd patientsäkerhet och stärkt kompetens i teamet kring den sjuke?
fr · H8111616 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1616 av (SD) till Infrastrukturminister (S) och kommuner hävdar att de har ingått ett avtal med staten om att staten ska bygga och finansiera ytterligare två spår från till länsgränsen län/mot att dessa kommuner uppför ett mycket stort antal bostäder . Staten ska också bygga två nya stationer i Bergsbrunna och i Alsike. Spår och stationer ska vara klara . har i underlaget till nytt inriktningsbeslut meddelat att den angivna anslagsramen inte rymmer denna investering. Ministern har dock enligt medier framhållit att denna investering ska prioriteras. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern, i likhet med angivna kommuner, att det så kallade fyrspårsavtalet är ett avtal i juridisk mening och då måste infrias enligt vad som i detta har överenskommits, eller anser ministern att det enbart är en utfästelse från staten som ska genomföras under förutsättning att det finns tillräckligt med anslagna medel?
fr · H8111617 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1617 Uppluckring av omedelbarhetsprincipen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I gäller omedelbarhetsprincipen i våra domstolar, det vill säga att domstolen ska grunda sitt avgörande på vad som framkommer under själva rättegången. Det innebär att uppgifter från polisförhör eller utredningen i övrigt ges mindre vikt och i vissa fall inte kan åberopas på erforderligt vis. Något som leder till att den misstänkte helt kan ta avstånd från allt han eller hon har sagt eller undvikit att säga, och på så sätt försvåra, eller till och med omöjliggöra, rättskipningen. Efter avslutad förundersökning har den åtalade rätt att ta del av förundersökningsmaterialet och kan då vinkla sin utsaga efter vad som framkommit under förundersökningen. Det förekommer också att misstänka tiger sig igenom brottsutredningen och sedan anpassar sina berättelser till åklagarens framställan, inte sällan med resultatet att de kan gå straffria. Detta medför ett stort antal svårigheter under såväl förundersökning som rättegång. presenterade en utredning förslag om bland annat en revidering av den så kallade omedelbarhetsprincipen. har det dock inte hänt så mycket. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Håller ministern med om att det finns en problematik i fråga om omedelbarhetsprincipen, och avser ministern att agera i frågan?
fr · H8111618 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1618 Vaccinfusk av (SD) till Socialminister (S) har det rapporterats om vaccinfusk i ett flertal regioner, och det finns en rad exempel på detta. I har det uppdagats att ett tiotal chefer trängt sig före i kön för att låta sig vaccineras, som över 3 500 personer med patientnära arbeten väntar på att få vaccinera sig. På ett äldreboende i har tre chefer vaccinerat sina anhöriga innan kommunens personal fått vaccinet. På har personal vars arbete inte innebär patientnära kontakter erbjudits vaccin. Att det förekommer vaccinfusk är väldigt allvarligt, inte minst i ett läge där vaccinbrist råder och leveranser med doser från både och är försenade. Rapporterna visar på ett mycket anmärkningsvärt och olämpligt agerande som dessutom är återkommande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta särskilda åtgärder för att motverka förekomsten av vaccinfusk ute i regionerna?
fr · H8111619 · 2021-02-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:1619 Krögarnas överlevnad i , och hela av Kopparklint (M) till Finansminister (S) Med hänvisning till en skriftlig fråga som jag ställde till finansministern och inte fick tillfredsställande svar på kommer härmed en kompletterande fråga som hänvisas till nedanstående. ”Vi har förlängt flera viktiga stöd och de är utformade så att ju hårdare man drabbas, desto mer stöd får man. Vi kommer också att presentera fler åtgärder ”, sa ministern till TT i en skriftlig kommentar . Få har missat hur hårt coronapandemin slagit mot restaurang- och krogbranschen. Vi moderater har upprepade gånger tryckt på det kritiska läge som restaurangbranschen med flera befinner sig i. I har ett flertal fått stänga ned sin verksamhet, och så är det för många runt om i hela landet. Och om våren var tuff har höstens restriktioner med alkoholförbud och tidig stängning gjort situationen än mer ohållbar. Om regeringen med god vilja slår undan benen på branschen bör man med samma goda vilja ge ordentlig kompensation för detta. Självklart ska vi göra allt för att hindra smittspridningen, men inför man nya lagar och regler måste man ge besked om hur man kompenserar de företag som drabbas. Enbart löftet om ytterligare stödåtgärder som lämnade borde ha varit tillräckligt för att regeringen skulle ha presenterat fler åtgärder , men begreppet ”” verkar ha fått en ny innebörd, eller också kom det en julledighet emellan. Det är viktigt för Karlstadsföretagare och alla andra i svensk restaurangbransch att veta vilka spelregler som gäller och slippa leva i ett vakuum. Därför är det nu upp till regeringen att bevisa att den tänker infria sitt löfte om fler åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ämnar ministern agera när det gäller intäktsbortfallet för alkoholstoppet som först bestämdes och senast ?