ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112389 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2389 Förtroendet för av Ciczie Weidby (V) till Arbetsmarknadsminister (S) I SVT:s framkom allvarliga uppgifter om tystnadskultur och repressalier mot visselblåsare inom kommuner, regioner och statliga myndigheter, däribland . Flera partier i reagerade starkt på uppgifterna och konstaterade att förtroendet för myndigheten var allvarligt skadat. generaldirektör kallades därför till arbetsmarknadsutskottet för utfrågning. I samband med utfrågningen utlovade generaldirektören ”ett åtgärdsprogram mot tystnadskultur inom myndigheten”. Det framgick dock inte av utfrågningen hur generaldirektören och ska arbeta för att återfå förtroendet (SVT ). ser mycket allvarligt på de uppgifter om tystnadskultur och repressalier mot visselblåsare inom som framkommit i Uppdrag gransknings reportage. Förtroendet för myndigheten är allvarligt skadat. verkar myndighetens ledning sakna en tydlig plan för hur förtroendet ska återskapas. För att komma till rätta med problemen inom myndigheten, och återuppbygga förtroendet, krävs betydligt mer än ett åtgärdsprogram mot tystnadskultur. och dess ledning bör ta fram en tydlig handlingsplan för hur myndigheten ska återuppbygga förtroendet. I det arbetet bör ledningsstrukturer och ledningsfunktioner ses över. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återuppbygga förtroendet för ?
fr · H8112390 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2390 En jämlik vård av (V) till Socialminister (S) I ett nytt upprop kräver drygt 1 000 läkare och läkarstudenter att ansvariga myndigheter ska vidta åtgärder mot rasism inom vården. Bland annat vill man att vårdpersonal fortbildas om hur rasism påverkar vården och att inför diskriminering som ett särskilt tillsynsområde. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder planerar ministern att vidta med anledning av de många rapporter om diskriminering och rasism inom vården som drabbat både patienter och personal inom hälso- och sjukvården och som har eskalerat under pandemin?
fr · H8112391 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2391 Utrivning av dammar av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) har en lång historia av användning av vattendammar. I av vattendrag har vattnets kraft historiskt nyttjats på något vis, här har fallhöjder använts för till exempel kvarnar, sågverk, smedjor och järnbruk. De första fördämningarna gjordes för mer än . Några av dessa anläggningar är i nutid utvecklade för energiproduktion som än står för en betydande del av landets energiproduktion. I har dammarna och vattenkraften historiskt varit mycket betydelsefulla. De var en viktigt grund för basindustrins uppbyggnad tillsammans med råvaror. Därför finns det många mindre dammar i länet som inte har samma betydelse för kraftproduktion eller driften av sågverk och järnverk som de en gång hade. Många dammar är dock fortfarande en stor angelägenhet för befolkningen. Tack vare dammarna har många sjöar tillkommit som ger attraktiva boendelägen, möjligheter till fiske och annan rekreation. Även alla våra sjöar ger ett vackrare landskap och uppskattas av våra turister. Tillgången till sjöar är också viktig vid skogsbränder. Dammar fyller en viktig funktion för vattenregleringen. Men en damm har även negativa konsekvenser för miljön. I takt med tiden och allt mindre ekonomiska intressen underhålls befintliga dammar allt mindre. Ofta är det stora energiföretag som är ägare. När de inte längre ser ekonomiska intressen i dammen ansöker man om rivning. I min hemkommun är flera objekt aktuella, till exempel Grängen, Stora och och som Fortum vill riva. Dessa planer väcker stora känslor hos allmänheten. Jag vill påstå att det finns en kraftig folklig opinion mot rivning av dammar. Vi som folkvalda ska lyssna på folket, och vi måste finna en bättre balans där allmänhetens intressen har en större betydelse. Det krävs tillstånd för utrivning av dammar enligt . för dessa frågor är mark- och miljödomstolen. De beslut om utrivning som fattas av mark- och miljödomstolen föregås av utredning av effekterna av en utrivning. Ett tillstånd till utrivning kan förenas med villkor. Även kulturämbetet kan kopplas in. har tillsyn av vattenkraftverk och dammar. Det innebär att de kontrollerar att verksamheten uppfyller reglerna i och EU:s vattendirektiv. Trots krav på utredningar och tillstånd rivs dammar i en allt snabbare takt. I de flesta fallen väger dammägarens intressen större än allmänhetens intressen av att bevara en damm. Det borde gå att tillse att även andra intressen än ägarens kan tillgodoses bättre än . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ser ministern på möjligheterna att se över möjligheten att vid tillståndsprövning för utrivning av dammar ta bättre hänsyn till allmänintresset och att tillkännage detta för regeringen?
fr · H8112392 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2392 Förutsättningar för att fullfölja framtidsfullmakt av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) En god vän kontaktade mig och var rätt uppriven. Han har skött sin dementa mors räkningar genom att de innan hennes sjukdom förvärrades upprättade en framtidsfullmakt. Detta har fungerat bra fram tills nu när den dosa som används vid betalningarna inte längre fungerar. Vid kontakt med banken vägrar banken att lämna ut en ny dosa och anser att alla uttag måste ske manuellt. Jag har läst igenom lag 2017:310 och kan inte där se att någon begränsning framgår. Det är dessutom så att de flesta betalningar görs via internet, och det är för de som har ett längre avstånd till sina anhöriga näst intill en förutsättning för att kunna fullfölja framtidsfullmakten. Att utfärda ett bank-id i fullmaktsgivarens namn innebär att behörigheten för fullmaktshavaren skulle bli större än vad fullmakten tillåter. Men dosan är en annan sak, och enligt min mening finns inte lagrum för en bank att vägra lämna ut en dosa som gör att en anhörig med en på alla sätt riktig och gällande framtidsfullmakt vägras erhålla en sådan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har en anhörig med ett gällande och en giltig framtidsfullmakt rätt att erhålla en dosa för bankärenden av banken och om inte, avser ministern att se över möjligheten för fullmaktshavaren att erhålla en dosa för enklare hantering av bankärenden?
fr · H8112393 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2393 utredningar i ärenden där läkarintyg saknas av (M) till Statsrådet (S) utredningsansvar sträcker sig lika långt i ärenden som saknar läkarutlåtande som de med läkarutlåtande, i de ärenden som myndigheten väljer att pröva i sak. har ett stort ansvar när det kommer till att klargöra vad som krävs för att en utredning ska vara fullgjord. Det behövs även en enhetlighet i hur dessa klargöranden ska se ut; en enhetlig hantering säkerställer rättssäkerheten och förutsebarheten i tillämpningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att alltid utreder ärenden om aktivitetsersättning även när underlag är bristfälliga eller när läkarutlåtande saknas?
fr · H8112394 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2394 utredningsskyldighet av (M) till Statsrådet (S) När ett sjukintyg kommer in till har ansvar för att leda utredningen i ärendet och för att ta in material och information för att beslut ska kunna fattas. Inspektionen för socialförsäkringen kan i sin senaste utredning konstatera att i av de granskade ärendena brister stort i sitt ansvar för utredningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska utveckla stödet när det gäller tillämpningen av utredningsskyldigheten?
fr · H8112395 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2395 Företagshälsovårdens kompetensförsörjning av läkare av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ”Företagshälsovården har en viktig roll vid rehabilitering och arbetsanpassning vid återgång i arbetet efter sjukskrivning”, konstateras i regeringens nya arbetsmiljöstrategi –2025. Vidare skrivs det i strategin att ”företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas” och att ”det är angeläget att företagshälsovården används i större utsträckning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet”. Det fastslås också att ”företagshälsovården kan bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser men det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk”. Den krisartade utbildningssituationen för företagsläkare har varit politiskt känd då den, i motsats till övrig läkarutbildning, saknar såväl huvudman som finansiär. 2020 gav Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. utredning presenterade Mynak sin rapport. De ställer sig positiva till ”ett antal kurser av varierande längd och omfattning”, ”ett lämpligt utbud av fördjupande kurser” och ”ett eller flera nationella nätverk”. Men rapporten förbiser knäckfrågan, nämligen hur utbildningen för specialisttjänstgöringen i arbetsmedicin ska finansieras och organiseras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka slutsatser drar ministern av Mynaks utredning, och ser ministern att utredningen har givit svar på hur regeringen ska lösa utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården?
fr · H8112396 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2396 Företagshälsovården av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ”Företagshälsovården har en viktig roll vid rehabilitering och arbetsanpassning vid återgång i arbetet efter sjukskrivning”, konstateras i regeringens nya arbetsmiljöstrategi –2025. Vidare skrivs det i strategin att ”företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas” och att ”det är angeläget att företagshälsovården används i större utsträckning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet”. Det fastslås också att ”företagshälsovården kan bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser men det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk”. Den krisartade utbildningssituationen för företagsläkare har varit politiskt känd då den, i motsats till övrig läkarutbildning, saknar såväl huvudman som finansiär. 2020 gav Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. utredning presenterade Mynak sin rapport. De ställer sig positiva till ”ett antal kurser av varierande längd och omfattning”, ”ett lämpligt utbud av fördjupande kurser” och ”ett eller flera nationella nätverk”. Men rapporten förbiser knäckfrågan, nämligen hur utbildningen för specialisttjänstgöringen i arbetsmedicin ska finansieras och organiseras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka initiativ har ministern tagit för att tillgodose regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 om att företagshälsovården är en viktig resurs, och vilken offentlig instans kommer att ansvara för att företagshälsovården har tillgång till den kompetensförsörjning som krävs för att nå förväntad kvalitet?
fr · H8112397 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2397 Ansvaret för utbyggnad av elektrifiering av Kopparklint (M) till Infrastrukturminister (S) Det har gått ut en remiss kring inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioderna 2022–2033 och 2022–2037. I Region för man fram att det finns osäkerheter kring ansvar, förutsättningar och utförande av elektrifiering och att det behöver förtydligas. Detta är oerhört viktiga aspekter som regeringen behöver tydliggöra: Vem eller vilka bär ansvaret för utbyggnaden? Vad ska byggas? Hur ser det ut med tillgång till elkraft? Dagens osäkerheter om ansvar mellan stat, kommun, region och privat sektor verkar inte ha gynnat utvecklingen på området, och därför anser jag att Region synpunkter i remissvaret behöver ses över skyndsamt av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ämnar ministern verka så att det blir tydligt för regioner och kommuner vem eller vilka som bär ansvaret för den utbyggnad av elektrifieringen som framgår av den nya nationella transportinfrastrukturplanen –2033?
fr · H8112398 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2398 Säkerheten vid svenska vindkraftsverk av (SD) till Statsrådet (S) Under föregående mandatperiod utredde det vindkraftverk som kollapsade i Lemnhults vindkraftspark utanför . I slutrapporten från denna utredning lade man fram flera förslag till åtgärder som man ansåg nödvändiga för att hindra ytterligare olyckor från att ske. Trots detta har inte säkerheten stärkts sett till det faktiska utfallet, snarare tvärtom. Bara har flera olyckor inträffat: gick en vinge av på ett av vindkraftverken i under ett oväder. gick ett vindkraftverk i Ersträsk i på så kallat övervarv. När man till slut fick stopp på den skenande rotorn var tornet redan skadat. Vinden hade fått maskinen i toppen av tornet att ge vika och falla till marken . lossnade ett rotorblad från ett vindkraftverk i Ömossa vindkraftspark i . lossnade ännu ett rotorblad och slungades iväg i Ömossa. drabbades av en havererad turbin. En hel vinge bröts av och föll ned. föll ett av de vindkraftverken norr om till backen. Det var av samma fabrikat som det som utredde . inträffade ytterligare en olycka i Ersträsk, vilket är den andra på mindre än . skadades ett rotorblad på ett av verken för att sedan gå av helt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att stärka säkerheten för och vid svenska vindkraftsverk?
fr · H8112399 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2399 Utökat kontaktförbud för dömda brottslingar som förgripit sig på barn av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt preliminär statistik från , Brå, gällande anmälda barnpornografibrotten så ökade dessa brott jämfört med . har dessa brott ökat mer än åtta gånger. Även anmälningarna som gällde utnyttjande av barn för sexuell posering ökade , och våldtäkter mot barn ökade med . Detta är en fruktansvärd utveckling som måste stoppas. Samhället måste börja sätta barnen i främsta rummet gällande dessa frågor, långt framför förövarperspektivet. Barnets rättighet att inte utsättas för risken att konfronteras med pedofiler som dömts för grova sexualbrott mot barn ska alltid väga tyngre än pedofilers rätt att söka arbete, ideella uppdrag eller utbildning där målgruppen är barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern se över möjligheterna till utökat kontaktförbud för dömda sexualbrottslingar som förgripit sig på barn, på platser som frekventeras av barn?
fr · H8112400 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2400 Säkerheten för svensk vindkraft av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Under föregående mandatperiod utredde det vindkraftverk som kollapsade i Lemnhults vindkraftspark utanför . I slutrapporten från denna utredning lade man fram flera förslag till åtgärder som man ansåg nödvändiga för att förhindra ytterligare olyckor från att ske. Trots detta har inte säkerheten stärkts sett till det faktiska utfallet, snarare tvärtom. Bara har flera olyckor inträffat: – Under ett oväder gick en vinge av på ett av vindkraftverken i . – Ett vindkraftverk i Ersträsk, , gick i så kallat övervarv. När man till slut fick stopp på den skenande rotorn var tornet redan skadat. Vinden hade fått maskinen i toppen av tornet att ge vika och falla till marken . – Ett rotorblad lossnade från ett vindkraftverk i Ömossa vindkraftspark i . – Ännu ett rotorblad lossnar och slungas i väg i Ömossa. – drabbas av en havererad turbin. En hel vinge bryts av och faller ned. – Ett av de vindkraftverken norr om faller till backen och som även var av samma fabrikat som det utredde . Med anledning av att ytterligare ett vindkraftverk rasade ställde jag en skriftlig fråga till om vad regeringen avsåg att vidta för åtgärder för att stärka säkerheten vid montering av vindkraftverk och under vindkraftverkens hela livslängd. Hon redogjorde i svaret då för rådande situation men undvek konsekvent att svara på frågan. inträffade ytterligare en olycka i Ersträsk, vilket är den andra på mindre än . skadades ett rotorblad på ett av verken som sedan gick av helt. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Anser ministern att marknadskontrollen som utövas är tillräcklig och leder till ett önskat resultat, och avser ministern och regeringen att vidta några ytterligare åtgärder för att stärka säkerheten för såväl allmänheten som den personal som arbetar med vindkraft?
fr · H8112401 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2401 Tillgången på elkraft vid framtida elektrifiering av transporter av (M) till Infrastrukturminister (S) I Region för man i ett remissvar fram att det finns osäkerheter kring ansvar, förutsättningar och utförande av elektrifiering i inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2033 och 2022–2037. Dessa reflektioner är befogade och detta behöver regeringen ta till sig och reda ut möjligt. Vem/vilka bär ansvaret för utbyggnad? Vad ska byggas? Hur ser det ut med tillgång till elkraft? Dagens osäkerheter om ansvar mellan stat, kommun, region och privat sektor verkar inte ha gynnat utvecklingen på området. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att det tydliggörs hur tillgången på elkraft ser ut runt om i landet utifrån inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2033 och 2022–2037?
fr · H8112402 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2402 Förslag om undersökningsplikt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Hästar och levande djur far illa när det blir rättsprocesser på grund av konsumentköplagen, KKL. I utredningen 2020:51, som ligger på ministerns bord, beskrivs bland annat undersökningsplikten för dyrare djur. Som dyrare djur anges djur vars köpesumma är mer än en tiondels basbelopp. För upplysning så kostar en trotjänaravlivning inklusive bortkörning av kroppen ibland . Kritiken mot KKL är att den används som en förlängd ångervecka, ända upp till . Är inte köparen nöjd med sitt hästköp så letas det fel hos veterinärer tills ett röntgenfynd hittas. Veterinärer anser att det är ett arbetsmiljöproblem att missnöjda hästägare vill ha ihjäl sin häst. I utredningen finns inget som visar på att undersökningsplikten skulle svara mot kritiken om den långa ångerveckan, som i praktiken är . I utredningen står att det som kan förväntas hittas i undersökningen vid köpet inte ska vara grund till hävning. Eftersom ministern i flera debatter sagt att konsumentskyddet inte ska försvagas så finns det skäl att tolka det som att det inte kommer att ske någon förändring i tillämpning av den nya lagen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av de problem som har framförts och beskrivits ovan?
fr · H8112403 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2403 och korttidsstödet av (SD) till Näringsminister (S) Genomgående under pandemin har regeringen varit långsam i såväl framtagning av stödåtgärder till näringslivet som implementering och utbetalning av desamma. Annars livskraftiga bolag som drabbats hårt i kölvattnet av pandemin har vänt sin tilltro till regeringen för att sedan återkommande svikas. Trots att problematiken varit känd och berört flera av stödåtgärderna har lite gjorts för att reda ut det hela. kunde man läsa om nya problem med korttidsstödet från , något bland annat SVT rapporterat om efter avslöjanden i . Avslöjandet berör allvarliga fel i myndighetens handläggning. Företag som haft rätt till stödet har blivit utan – och de som inte haft rätt kan ha fått pengar ändå. I flertalet domar har förvaltningsrätten konstaterat att inte följer lagen, bland annat genom att det använt fel jämförelsemånad. Detta är inte acceptabelt och något som omgående måste åtgärdas för att garantera en rättssäker prövning av vilka företag som har rätt till korttidsstöd och inte. Delar av näringslivet är fortfarande fruktansvärt ansatta och då är det minsta man kan förvänta sig att regeringen säkerställer att dess myndigheter följer de lagar röstat igenom för att stötta näringslivet under denna prövning. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att åtgärda dessa problem och säkerställa att korttidsstödet når fram till de företag som det är avsett för?
fr · H8112404 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2404 Stöd till svensk plastindustri av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har undertecknad tidigare lyft som exempel i en skriftlig fråga (2020/21:1476), mot bakgrund av hur regeringens bärkasseskatt i många avseenden är kontraproduktiv eller rent av skadlig ur ett miljöperspektiv. Företaget har utvecklat påsar som är nedbrytbara men som ändå måste beskattas. Efter att regeringens påstådda miljöskatt nu ser ut att tvinga företag som detta utomlands ska det upp i rätten, vilket milt uttryckt är sorgligt. Regeringen borde ha agerat , helst innan skatten ens infördes. Gaia Biomaterials har som bekant utvecklat den så kallade Gaiakassen som också har funnits ute på marknaden i , och dessa påsar består av ett egenutvecklat material som kallas Biodolomer. Biodolomer tillverkas i företagets svenska fabrik och är en sammansättning av olika förnybara råvaror. För att lyckas med denna stora miljösatsning har man dessutom ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom EU. Enligt företagets grundare har EU lagt ned tiotals miljoner i företagets utveckling. Efter att den djupt kritiserade skatten på plastbärkassar infördes anpassade företaget sina kassar så att de skulle fungera som flergångskassar. De testades hos det statliga forskningsinstitutet och blev dessutom godkända som flergångsbärkassar som kan användas minst 50 gånger. Inte nog med att företaget luras att trots ett redan gediget miljöengagemang lägga energi och resurser på att anpassa sig efter den nya skatten; de tvingas dessutom genomlida en lång rättsprocess för att över huvud taget kunna fortsätta vara verksamma i . Vidare blir det mycket konstigt att ett miljöprojekt som får stöd från EU i syfte att utveckla en miljöanpassad produkt sedan straffbeskattas i . Enligt ska påsarna beskattas för att de till sin konstruktion inte skiljer sig från ”typiska plastkassar”. Därmed är det klart att det knappast är någon skillnad på om påsen är gjord av förnybara material eller fossila, vilket tydliggör att det på intet sätt är miljön som regeringen värnar med sin skatt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur kan ministern motivera att miljövänliga företag som Gaia Biomaterials tvingas flytta sin produktion utomlands till följd av regeringens miljöpolitik, och kan vi förvänta oss att ministern vidtar några åtgärder mot bakgrund av detta?