frs · H8123619 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3619 av (SD) Sänkta krav i har frågat mig hur jag tror att sänkta krav i kan påverka vägen till en kunskapsnation, och om jag avser att vidta några åtgärder för att undvika negativa konsekvenser som de sänkta kraven kan få för ett välutbildat . Frågan ska ses mot bakgrund av att det i lagrådsremissen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper aviseras att en utredning ska se över godkäntgränsen och behörighetskraven till nationella program i gymnasieskolan. Detta med anledning av överväganden gällande ett förslag till ny princip för betygssättning som innebär att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. I lagrådsremissen föreslås en sådan princip för betygen A–D, men att det för alla godkända betyg, tills vidare, ska krävas att samtliga kriterier för betyget E är uppfyllda. Låt mig börja med att slå fast att jag vill ha en skola där kunskap och bildning står i fokus och där varje elev möts av höga förväntningar och tydliga krav. Det självklara målet är att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt och att kunskapsresultaten i svensk skola ska fortsätta att förbättras. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att åstadkomma detta. Det är dock viktigt att identifiera och åtgärda brister i skolsystemet. Gränsen för godkända betyg infördes i samband med dagens mål- och kunskapsrelaterade system . var betygsskalan relativ, dvs. elevernas kunskaper bedömdes i relation till varandra och det fanns inget uttryckligt underkänt betyg. Vid införandet av godkäntgränsen betonade den dåvarande regeringen att det var skolans viktigaste ansvar att alla elever vid slutet av årskurs 9 kunde lämna skolan med kunskaper som nådde upp till minst den kravnivå som anges i kursplanerna för de olika ämnena. Regeringens bedömning var att ytterst få elever skulle hamna under godkäntgränsen. Det kan i efterhand konstateras att införandet av godkäntgränsen i har haft omfattande konsekvenser för både enskilda elever och svensk skola i stort. Den officiella statistiken visar att långt fler elever än vad som förväntades vid införandet av en sådan gräns har hamnat under gränsen för ett godkänt betyg. lämnade av eleverna i årskurs 9 utan godkänt betyg i ett eller flera ämnen och saknade behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det är en alldeles för stor andel elever som inte blir behöriga till nationella program i gymnasieskolan. Vi vet även att de som inte har en gymnasieutbildning kommer att få det väldigt svårt på arbetsmarknaden. Jag vill ha en skola med klara och tydliga krav på eleverna, där utslagningen är betydligt mindre . I likhet med bl.a. , , och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) och anser jag därför att det finns skäl att se över den s.k. skarpa godkäntgränsen och behörighetskraven till gymnasieskolan. Det handlar inte om sänkta ambitionsnivåer, utan om att hitta vägar för att fler elever ska komma vidare i sin utbildning och få ett jobb. Jag är ödmjuk inför att dessa frågor är förenade med svåra avvägningar och att för- och nackdelar med olika alternativ behöver analyseras noggrant. Det är därför som regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning inom området.