ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121405 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1405 av Kopparklint (M) Utvisning av utländska medborgare som utgör ett Säkerhetshot och svar på fråga 2020/21:1424 av Boriana (M) Utvisning av radikala islamister Kopparklint har frågat mig hur jag avser att verka för att fler utländska medborgare som utgör säkerhetshot utvisas. Därtill har Boriana frågat mig när utvisningarna av de radikala islamister som beslutades och som hotar säkerheten i kommer att verkställas. Det är av yttersta vikt att Säkerhetspolisen lokaliserar personer i vårt land som utgör ett säkerhetshot och att dessa utvisas samt att besluten – när det är möjligt – också verkställs. Regeringen arbetar nu med att undanröja de verkställighetshinder som finns i de utvisningsärenden som beslutades . har de utvisade personerna inte möjlighet att arbeta i och eftersom de har anmälningsplikt är deras rörelsefrihet dessutom kraftigt begränsad. bereds dessutom ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16), föreslås bland annat att en utlänning ska kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den nya terroristbrottslag som en annan utredning förslagit. Kravet för att utvisa någon på denna grund är lägre än enligt den nuvarande lagen. Utredningen föreslår också bland annat utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet. Jag kommer även fortsättningsvis följa den här frågan noggrant.
frs · H8121406 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på riksdagsfråga 2020/21:1406 och 20/21:1407 av Kopparklint (M) Nekande av inträde i för religiösa extremister och Avslöjande och motverkande av extremistiska hatpredikanter Kopparklint har frågat mig dels hur jag avser verka för att våldsbejakande islamistiska extremister inte ska få inträde i , dels om jag avser verka för att extremistiska hatpredikanter ska avslöjas och finnas på en spärrlista som är gemensam för EU. Våldsbejakande extremism ska bekämpas, oavsett vilken religiös eller politisk grund den har. Personer som i ord eller handling uppmuntrar eller uppmanar till hat och våld ska inte stå oemotsagda, om de begår brott ska de lagföras. Om detta råder det ingen tvekan, regeringens inställning är glasklar; hat och hot har ingen plats i det öppna och demokratiska samhälle som vi ska ha i . Det finns en fungerande lagstiftning som kan användas för att stoppa personer som försöker komma till för att sprida hatfulla budskap eller uppvigla till brott. Vi har även lagstiftning för att kunna avvisa dessa personer inifrån landet. Denna lagstiftning används med framgång. och Säkerhetspolisen samarbetar effektivt med varandra, liksom med sina motsvarigheter i andra EU-medlemsstater för att bland annat få kännedom om personer som inte är önskvärda i eller i EU. Till sin hjälp har man tillgång till informationssystem som till exempel () där personer som ska nekas inresa kan spärras i syfte att förhindra inresa till . som vi inte stillatigande kan acceptera att personer sprider hatets budskap så behöver vi också värna yttrandefriheten. Det innebär att vi ibland tvingas höra budskap som vi själva finner förkastliga men som inte utgör brott. Den lagstiftning vi har och den tillämpning av den som görs av våra myndigheter upprätthåller den skillnaden. Den ger dem också möjlighet att vid behov stoppa personer som vill resa in i . Regeringen följer fortsatt frågan noga.
frs · H8121407 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på riksdagsfråga 2020/21:1406 och 20/21:1407 av Kopparklint (M) Nekande av inträde i för religiösa extremister och Avslöjande och motverkande av extremistiska hatpredikanter Kopparklint har frågat mig dels hur jag avser verka för att våldsbejakande islamistiska extremister inte ska få inträde i , dels om jag avser verka för att extremistiska hatpredikanter ska avslöjas och finnas på en spärrlista som är gemensam för EU. Våldsbejakande extremism ska bekämpas, oavsett vilken religiös eller politisk grund den har. Personer som i ord eller handling uppmuntrar eller uppmanar till hat och våld ska inte stå oemotsagda, om de begår brott ska de lagföras. Om detta råder det ingen tvekan, regeringens inställning är glasklar; hat och hot har ingen plats i det öppna och demokratiska samhälle som vi ska ha i . Det finns en fungerande lagstiftning som kan användas för att stoppa personer som försöker komma till för att sprida hatfulla budskap eller uppvigla till brott. Vi har även lagstiftning för att kunna avvisa dessa personer inifrån landet. Denna lagstiftning används med framgång. och Säkerhetspolisen samarbetar effektivt med varandra, liksom med sina motsvarigheter i andra EU-medlemsstater för att bland annat få kännedom om personer som inte är önskvärda i eller i EU. Till sin hjälp har man tillgång till informationssystem som till exempel () där personer som ska nekas inresa kan spärras i syfte att förhindra inresa till . som vi inte stillatigande kan acceptera att personer sprider hatets budskap så behöver vi också värna yttrandefriheten. Det innebär att vi ibland tvingas höra budskap som vi själva finner förkastliga men som inte utgör brott. Den lagstiftning vi har och den tillämpning av den som görs av våra myndigheter upprätthåller den skillnaden. Den ger dem också möjlighet att vid behov stoppa personer som vill resa in i . Regeringen följer fortsatt frågan noga.
frs · H8121408 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1408 av (M) Regeringsförklaringens genomförande har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har vidtagit för att nå målen i regeringsförklaringen om att bl.a. villkoren och arbetsmiljön ska förbättras för anställda i vård och omsorg och vilka effekter som har uppnåtts med dessa åtgärder. Att förbättra villkor och arbetsmiljö för anställda i vård och omsorg är en prioriterad fråga för regeringen. Sedan regeringen tillträdde har kommuner och regioner tillförts nästan inom ramen för årliga överenskommelser 2019–2021 mellan regeringen och Kommuner och Regioner i syfte att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Av dessa medel har motsvarande cirka 1,5 miljarder öronmärkts för att ge fler sjuksköterskor möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska med betald utbildning. uppföljning av satsningen visar att möjlighet för grundutbildade sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska med bibehållen lön eller ekonomisk ersättning ges numera i nästan alla regioner. I uppföljningen uppger även flera regioner att antalet färdigutbildade specialistsjuksköterskor har ökat. arbetar regeringen för att undersköterskeyrket ska regleras. Genom att införa en skyddad yrkestitel för undersköterska kommer kompetensen i yrkesgruppen att stärkas och kvaliteten i säkerheten och omsorgen att öka. Vidare presenterade regeringen satsningen Äldreomsorgslyftet som innebär att staten finansierar kostnaden för den tid en anställd är frånvarande på grund av studier till vårdbiträde eller undersköterska. I budgetpropositionen tillförs satsningen ytterligare utöver tidigare aviserade medel, och omfattar sammanlagt . Äldreomsorgslyftet föreslås fortsätta . gav regeringen även en nationell samordnare i uppdrag att stödja kommunerna genom att bland annat stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8121409 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1409 av (M) Ansvaret för grovt kriminella minderåriga har frågat mig om jag avser att överföra ansvaret av grovt kriminella minderåriga från SiS till Kriminalvården. Brottslighet bland barn och unga måste bemötas med samhällets fulla kraft. Det krävs ett långsiktigt arbete på bred front för att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. Vid grova brott måste samhället kunna reagera kraftfullt och en kriminell livsstil kunna avbrytas . Regeringen skärper påföljderna för ungdomar som begått brott. En ny påföljd, ungdomsövervakning, infördes . Påföljden kommer att kunna väljas vid bl.a. allvarligare våldsbrott och rån. Vidare bereds ett förslag om slopad ungdomsrabatt för 18–20-åringar för brott med minimistraff fängelse eller mer. För sådan brottslighet kommer, om förslaget genomförs, det att dömas till längre och fler fängelsestraff. ser andra utredningar över hur åtgärderna kan förbättras när barn misstänks för brott och hur straffen kan skärpas för dem som involverar unga i kriminalitet. För att förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet föreslår regeringen dessutom inom ramen för 34-punktsprogrammet flera satsningar på det förebyggande arbetet, bl.a. åtgärder för att ska kunna ingripa i fler situationer för att skydda och stödja barn och unga som riskerar att fara illa, även när samtycke saknas från vårdnadshavaren. Regeringen har vidare beslutat om en satsning på sociala insatser i utsatta områden, i syfte att förstärka kommunens verksamheter inom bl.a. det brottsförebyggande området genom exempelvis ökad närvaro av fältarbetare bland barn och unga och . Regeringen tar också ett helhetsgrepp beträffande de lagöverträdare under som begår den allvarligaste brottsligheten, t.ex. mord och grova rån. Den slutna ungdomsvården ska förstärkas och förbättras. Kvalitén ska höjas, kapaciteten ska byggas ut och säkerheten på de särskilda ungdomshemmen ska stärkas. Fritagningar och avvikelser ska inte förekomma. För att åstadkomma detta har regeringen tillskjutit till (SiS) . Vi har också gett myndigheten i uppdrag att vidta säkerhetshöjande insatser vid de avdelningar där dömda högriskungdomar vårdas. Dessa ungdomar ska inte vistas på samma avdelning som andra omhändertagna barn och ungdomar. Regeringen avser även att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av regelverket kring den slutna ungdomsvården. Vårdtiderna ska motsvara brottslighetens allvar och möjligheterna till stöd- och kontrollåtgärder efter frigivningen från ungdomshemmen behöver förbättras. Återfallsfrekvensen ska minska och miljön på de särskilda ungdomshemmen ska vara trygg och säker för såväl ungdomar som personal.
frs · H8121411 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1411 av (M) Kapaciteten för inrikesflyget på har frågat mig om jag har gjort någon bedömning av hur kapaciteten ser ut för fler flygbolag att trafikera och om jag och mitt departement i så fall kan redogöra för hur den bedömningen ser ut. Under rådande marknadsförutsättningar har , utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv, gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Bolaget har presenterat sina slutsatser. Enligt Swedavia AB:s bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. Beslut i frågor av operativ karaktär, såsom gällande kapacitet för flygtrafik på , är ett ansvar för Swedavia och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. Därefter tilldelar en särskild koordinator ankomst- och avgångstider till flygbolag enligt gällande regelverk. Konsekvenserna av Swedavia AB:s bedömning analyseras i .
frs · H8121412 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1412 av (M) Dödsfall av covid-19 i nordiska länder har frågat mig vilka analyser och utvärderingar jag och regeringen har gjort av den svenska strategins eventuella brister vad avser att minska smittspridningen tillräckligt, givet att övriga nordiska länder har markant lägre dödstal, och av vad den stora skillnaden i antal dödsfall kan bero på. Det är helt sant att och flera andra europeiska länder har drabbats hårt av den pågående pandemin. Jag vill uttrycka mitt djupaste deltagande till alla som mist en älskad familjemedlem eller vän, till alla som blivit svårt eller långvarigt sjuka. Det finns ingen heltäckande förklaring till hur pandemin har slagit. Det finns flera exempel i på att länder drabbats olika, trots att de ligger nära varandra, eller trots att de vidtar liknande åtgärder. Internationella jämförelser kan också vara svåra att göra med säkerhet eftersom länder samlar in och redovisar statistik på olika sätt. Vi lär oss mer om covid-19, men de stora lärdomarna kan dras först när pandemin är över. fortsätter regeringen att vidta åtgärder för att skydda människors liv, hälsa och jobb.
frs · H8121413 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1413 av (M) Flytt av statliga jobb till och har frågat mig vilket arbete som pågår med att flytta ut fler myndigheter och verk från och vilka myndigheter som kommer att placeras i och . Regeringen har fattat 21 beslut om lokalisering av hela eller delar av befintliga myndigheters verksamheter. Besluten har inneburit att statliga verksamheter fördelats jämnare i landet genom att statliga arbetstillfällen har omlokaliserats från till andra delar av landet. Regeringen fortsätter arbetet med att stärka den statliga närvaron i hela landet. En central utgångpunkt är att inga nya myndigheter ska lokaliseras i . För att stärka den statliga närvaron och servicen i hela landet ska fler servicekontor även inrättas. I budgetpropositionerna har medel tillförts för att öppna nya servicekontor. Statens servicecenter fick ett regeringsuppdrag att öppna nya servicekontor i bland annat och i . I promemorian Utvecklad organisation för lokal statlig service (Ds 2020:29) föreslogs att minst 28 nya servicekontor ska öppnas och att ytterligare myndigheters serviceverksamheter bör anslutas till serviceorganisationen. Utredningen föreslår att servicekontor öppnas i bland annat , och . Promemorian har remitterats. För att följa utvecklingen av den statliga närvaron och servicen fick länsstyrelserna i uppdrag i regleringsbrevet att ta fram en uppföljningsmetod för att utveckla myndighetssamverkan och redovisa statlig närvaro samt service i länen. Uppdraget redovisades (Fi2020/05123) och där presenteras en modell för årlig uppföljning som kommer vara ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med att säkerställa statlig närvaro. Regeringen har länge varit tydlig med att behöver fler statliga jobb utanför . Regeringen välkomnar därför initiativ som exempelvis planer på att lokalisera arkiv till , vilket innebär nya arbetstillfällen som flyttas från framförallt . Det är en tydlig signal om att det finns kompetens och förmåga runt om i landet att utföra statliga uppgifter. I den av beslutade propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136) konstateras att Försvarsmaktens grundorganisation behöver förändras och förstärkas genom att sex regementen/flottiljer återinrättas. För att bidra till att försvara och skydda de viktiga västliga förbindelserna organiseras ytterligare en amfibiebataljon som lokaliseras till som en del av det återinrättade (Amf 4) i . En fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. Regeringen följer utvecklingen av de statliga arbetstillfällenas fördelning över hela landet och avser att fortsätta att stärka statlig närvaro och service utanför de största städerna .
frs · H8121414 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1414 av (SD) Förlängd markering i belastningsregistret har frågat mig om jag avser att förlänga markeringen i belastningsregistret för dem som dömts för barnpornografibrott och grovt sexuellt utnyttjande av barn, eller om jag anser att den tid som markeringen kvarstår är rimlig för dessa brott. Jag har fått liknande frågor och . Som jag svarade på fråga 2020/21:304 Brottsmarkering vid grova sexualbrott mot barn och personer med funktionsvariation ser regeringen oerhört allvarligt på sexualbrott och särskilt på sådana som riktas mot barn. Regeringen har därför bland annat skärpt sexualbrottslagstiftningen, givit i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn, ålagt och att redovisa hur de arbetar med att utveckla arbetsmetoderna för utredning av våldtäkt och andra sexualbrott samt förbättrat stödet till brottsoffer. Hur länge uppgifter om begångna brott finns kvar i belastningsregistret styrs av vilken påföljd som dömts ut och av om den dömde har återfallit i brott. Ju allvarligare brott det är fråga om, desto finns uppgifterna alltså kvar i registret, och om den dömde begår nya brott så förlängs gallringstiden för samtliga registrerade uppgifter. Reglerna om gallring av uppgifter ur registret är resultatet av en avvägning mellan å ena sidan intresset av att ha tillgång till uppgifter om begångna brott för bl.a. lämplighetsprövningar av olika slag, exempelvis av den som ska arbeta med barn, och å andra sidan den enskildes integritet och möjlighet att återanpassa sig i samhället efter en fällande dom. Som jag tidigare nämnt är enligt min mening principerna bakom systemet rimliga, men jag utesluter inte att ändringar av enskildheter kan övervägas vad gäller gallring, t.ex. behovet av förlängning av tidsfristerna gällande vissa brottstyper. Det är viktigt att komma ihåg att utdrag ur belastningsregistret bara är ett komplement som aldrig kan ersätta en ordentlig bakgrundskontroll av en arbetssökande, med tagande av referenser och annat. Det är alltid arbetsgivaren som har ansvaret för att personalen är lämplig och att verksamheten bedrivs på ett tryggt och säkert sätt, så att riskerna för missförhållanden minimeras.
frs · H8121416 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1416 av (M) Sidas stöd till har frågat mig om jag ser någon risk för att riskerar att stärka politiska ledning när infrastrukturprojekt finansieras av svenska skattebetalare, och om jag kommer att vidta åtgärder för att avsluta utvecklingssamarbete med offentliga institutioner i för att markera att ser agerande som oacceptabelt. är arbetet fördelat så att det är Utrikesministern som ansvarar för stödet och strategin till som finansieras utifrån statsbudgetens utgiftsområde 5. Som minister för internationellt utvecklingssamarbete ansvarar jag för Sida som är en av två utförande myndigheter. Stödet klassificeras inte som bistånd utan som internationell samverkan. stöd till grundar sig i regeringens strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2024 och uppgår till nästan . Sida och har i uppdrag att genomföra strategin som har ett betydande fokus på demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Den stora merparten av stödet är riktat till civilsamhället. I enlighet med strategin söker också samarbete med offentliga ryska institutioner i frågor som är av gemensamt intresse. Detta gäller inte minst på miljö- och klimatområdet, där det ligger i både svenskt och ryskt intresse att värna den känsliga miljön i och runt . Sidas stöd till miljöprojekt i har bland annat bidragit till att de årliga utsläppen av kväve och fosfor till har minskat med 4 .
frs · H8121417 · 2021-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1417 av Kopparklint (M) Upphävande av terroristers svenska medborgarskap Kopparklint har frågat mig om jag avser att verka för att svenska medborgare med dubbelt medborgarskap som döms för terrorbrott och andra allvarliga brott mot staten och demokratin ska kunna fråntas sitt svenska medborgarskap. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det följer av 2 kap. 7 § regeringsformen. För att införa en möjlighet till återkallelse av medborgarskap skulle därför en grundlagsändring krävas. Återkallelse av medborgarskap på grund av handlingar som allvarligt skadar statens vitala intressen är tillåten enligt folkrätten, men endast om personen i fråga även har ett annat medborgarskap. En möjlighet till återkallelse av medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap skulle betyda att det svenska medborgarskapet blir villkorat för dem. Det svenska medborgarskapet skulle därmed inte längre vara lika för alla. Att frångå principen om att medborgarskapet är lika för alla skulle innebära genomgripande förändringar av den svenska medborgarskapsrätten. I likhet med andra grundlagsändringar bör en sådan förändring stödjas av en bred majoritet i för att genomföras. Regeringen avser inte att lämna förslag till förändringar av reglerna för återkallelse av svenskt medborgarskap.
frs · H8121418 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1418 av (M) Underhållsskulden på våra vägar och järnvägar har frågat mig om jag avser att skjuta till pengar till för att få bort underhållsskulden på de befintliga vägarna och järnvägarna i . En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade om en nationell trafikslags-övergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Planen medför en rekordstor satsning på underhåll av vägar och järnvägar om totalt . Regeringen har fortsatt att satsa på underhåll av såväl vägar som järnvägar. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen tillförs det –2023 till utökat underhåll. Det kommer skapa förutsättningar för att tidigarelägga och genomför angelägna underhållsåtgärder i hela landet. av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu genomför satsningar som skapar förutsättningar för en förbättrad standard på våra vägar och järnvägar. Satsningarna bidrar till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och även ökad sysselsättning.
frs · H8121420 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1420 av (M) En nationell vaccinationskampanj har frågat mig om jag kan redogöra för varför regeringen och dess myndigheter ännu inte säkrat att en nationell informationskampanj om vaccineringen finns på plats, och när den kan förväntas sjösättas. presenterade på regeringens uppdrag en nationell vaccinationsplan. Planen behandlade även kommunikationsinsatser om vaccin och vaccination. Planen har väglett det fortsatta arbetet. gav regeringen , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt i uppdrag att genomföra samordnade nationella informationsinsatser riktade främst till allmänheten om vaccination mot covid-19. Information om vaccinet och vaccineringen finns på regeringens, och hemsidor samt på . Även har information om vaccin och vaccinationer. publicerade ett faktablad till dem som utför vaccineringar och dem som vaccinerar sig mot covid-19. I skrivande stund vaccineras personer i fas 1. Det rör sig om personer och personal i vård och omsorg. Dessa kontaktas specifikt av vården. Inför att vaccin kommer att erbjudas bredare grupper väntas utvidgade nationella och regionala informationsinsatser riktade till dessa. Utifrån sitt regeringsuppdrag har och emellertid börjat att förmedla information om vaccin och vaccinationer på exempelvis sociala medier. Den informationen kommer alltså att skalas upp, och fler informationsinsatser kommer att sjösättas.