ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111841 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1841 Oredovisade insättningar och organiserad brottslighet av (M) till Finansminister (S) spelar en viktig roll för att stävja ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att se till att har goda möjligheter att granska och förhindra kriminellas försök att samla in ekonomiska medel som finansierar olagliga verksamheter. framkom uppgifter om att riktlinjerna i arbetssätt förändrades på ett sätt som tydligt försämrade deras förutsättningar att utreda bland annat misstänkta terrorfinansiärer och andra kriminella. De nya riktlinjerna, som beskrevs bland annat i dokumentet Metodstödet för fördjupade skrivbordsutredningar av fysiska personer avseende oredovisade inkomster, medförde att myndigheten fick bevisbördan för att klargöra huruvida exempelvis kontantinsättningar som ges till bland annat kriminella nätverk ska beskattas eller ej. Detta medför att de som granskas kan avstå från att förklara var insättningar till dem kommer från, och de kan därmed undgå att beskattas. Detta arbetssätt innebär att det blir betydligt svårare att komma åt och tydligt granska kriminella som i värsta fall kan finansiera extremister och terrorister. Polisen kallade ställningstagandet för ”mycket olyckligt” i medier när förändringen uppmärksammades. uppgav att det innebar att man granskar 10–av den andel personer som granskades innan. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern vidtagit några åtgärder för att ändra den här ordningen, eller ska ministern göra det, så att återfår bättre möjligheter att granska svarta pengar, eller hur avser ministern annars att säkerställa att har goda möjligheter att på ett fullgott och effektivt sätt granska kriminellas pengar?
fr · H8111842 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1842 Möjlighet att fira gudstjänst under pandemin av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vi är alla medvetna om den extrema situation som vårt samhälle står i på grund av pandemi. har det vi tidigare tänkte på som normalt och vardagligt blivit något extraordinärt och ibland ouppnåeligt. Det är bra att vi har en pandemilag på plats, men återkommande tydliggörs också de problem som kommer av en lagstiftning som kommit till under stor tidspress. Grundläggande rättigheter har begränsats med vår vetskap och samtycke för det allt överordnade målet att begränsa smittspridning och rädda liv. Mötesfrihet och religionsfrihet är två sådana grundläggande rättigheter. Det har inneburit att både verksamheter och människor har kommit i kläm. Kristna Råd konstaterar att vanligtvis samlas cirka en halv miljon människor i olika åldrar i våra kyrkor. Därtill kommer naturligtvis besökare till moskéer, synagogor och andra gudstjänstlokaler. Många av dem är personer som lever i utsatthet av olika anledningar. ser vi hur just denna grupp drabbas särskilt hårt av pandemin. Ett räkneexempel kan illustrera hur fel detta kan slå när vi inte har haft tid eller möjlighet att fundera på konsekvenserna. skulle kunna erbjuda plats för 273 personer för att fira gudstjänst på plats om man utgick från den så kallade kvadratmeterregeln. Min fråga till kultur- och demokratiminister är därför: Ser ministern någon möjlighet att justera denna regel för att möjliggöra för gudstjänstbesökare?
fr · H8111843 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1843 Fria diskussioner som demokratihot av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemin har gett och hela världen djupa sår. Utöver svåra sjukdomsfall, dödsfall samt de olika uppoffringar som enstaka individer tvingats göra har vi sett hur möjligheten att mötas i det fysiska rummet har minskat. Således är möjligheten att mötas digitalt kanske viktigare än någonsin – även ur ett demokratiskt perspektiv. Det är fullt naturligt att olika åsikter möts i . Vissa försvarar myndighetsbeslut medan andra kritiserar dem. Så har det alltid varit och så kommer det alltid att förbli. Under pandemin har vi dock tvingats se återkommande fall där kritiker av myndigheterna och den svenska så kallade coronastrategin konsekvent har hånats och tystats. De har kallats för allt ifrån hobbyepidemiologer till amatörvirologer eller coronaalarmister. I tv-studior har allt som oftast myndigheterna fått tala oemotsagt, som den, ur ett internationellt perspektiv, extrema svenska hållningen i kampen mot covid-19 har kommit att framstå som det självklara trots att den ses som en smått galen strategi av forskare i hela världen. Det har således varit ett mycket osunt debattklimat. Så plötsligt lyftes vad som kallades för hot mot demokratin i : Media Watchdogs of (MEWAS), ett Twitterkonto helt okänt för den breda allmänheten med några hundra följare, samt en Facebookgrupp med ungefär lika många medlemmar. De ungefär 200 privatpersoner som ingick i Facebookgruppen – akademiker, olika EU-medborgare samt forskare – hängdes ut som ett hot då de haft internationella kontakter samt uttryckte kritik gentemot det som av svenska myndigheter kallas för coronastrategi. Är skarp kritik av coronapolitiken i kombination med kontakter utomlands ett hot mot det svenska samhällets frihet? Hur kommer det sig att statsfinansierade medier väljer att tala om just detta, som några av ledande experter inom virus, epidemiologi och smittspridning – och som konsekvent under pandemin kritiserat den svenska hållningen – har tvingats utstå återkommande glåpord? Mot bakgrund av ovanstående önskas kultur- och demokratiminister svara på följande fråga: Avser ministern att förändra styrningen av public service-bolagens uppdrag och verksamhet i syfte att säkerställa medborgarnas rätt till yttrande- och åsiktsfrihet gentemot bland annat staten med tillhörande myndigheter?
fr · H8111844 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1844 Stärkt klimatanpassning av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Det är glädjande att intresset i är så stort för att höja tempot i det viktiga klimatanpassningsarbetet. Klimatanpassning handlar om att hantera de negativa effekter som ett förändrat klimat medför. Det kan handla om anläggande av , förhindrande av skred, vattenavledning och andra åtgärder för att förebygga för extremväder och händelser orsakade av klimatförändringen. har det inkommit ansökningar till Myndigheten för samhälle och beredskap (MSB) om totalt för klimatanpassning. Men är pengarna slut, och viktigt klimatarbete riskerar att utebli. har regeringen sänkt anslagen till klimatanpassning, från tidigare till endast 20 miljoner. När ber miljö- och klimatministern om en kommentar duckar han. Att smita undan går dock inte i riksdag, där ministrar måste svara på ledamöternas frågor. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att höja ambitionerna i klimatanpassningsarbetet, och innebär detta även ökade resurser för detta ändamål?
fr · H8111845 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1845 Utredning för attraktivare kollektivtrafik av (V) till Infrastrukturminister (S) I rapporten utvärdering av miljömålen 2019 presenterade våra myndigheter i samverkan en rad förslag för att öka möjligheterna att nå våra miljömål. Man konstaterar bland annat att för att nå målet om att av alla persontransporter ska ske med gång, cykel- och kollektivtrafik är det av stor betydelse att öka kollektivtrafikens attraktivitet även utanför storstadsområdena, där bilen fortfarande har en dominerande roll. En viktig förklaring till detta är enligt myndigheterna att ”hela resan” fungerar dåligt, med långa väntetider vid byte buss/tåg och tåg/tåg. Man föreslår därför en utredning av hur kollektivtrafikens attraktivitet kan öka i städer och större samhällen utanför storstadsområden genom att bland annat se över förutsättningarna för att införa takttidtabeller med knutpunktstrafik i större skala, med fokus på den interregionala tågtrafiken. Tydligare tidtabeller och bättre bytesmöjligheter mellan olika tåg och mellan tåg och buss är centralt. Utredningen ska omfatta hela-resan-perspektivet och innehålla en övergripande samhällsekonomisk analys. föreslår att utredningen även ska inbegripa digitaliseringsaspekter och ser ett behov av att komplettera åtgärden med ytterligare styrmedel för att åstadkomma en överflyttning från bil till kollektivtrafik. Förslaget är positivt för miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Giftfri miljö och God bebyggd miljö. Pandemin har minskat kollektivtrafikresandet , och kollektivtrafiken har tappat i intäkter. anser därför att behovet av åtgärder, inklusive kraftigt ökat ekonomiskt stöd för investeringar, för en omstart efter coronapandemin är ännu mer akut för att stärka kollektivtrafikens roll och byggandet av det hållbara samhället. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för att en utredning skyndsamt ska tillsättas för en attraktivare kollektivtrafik enligt myndigheternas förslag i fördjupade utvärdering av miljömålen 2019?
fr · H8111846 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1846 Stängd gräns mellan och av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Den har fattat beslut om att utländska medborgare måste visa upp ett negativt covid-19-test vid inresa till , oavsett varifrån man reser. Syftet är att minska risken för smittspridning av de nya mutationerna av coronaviruset. Arbetspendlare ska kunna visa upp test som är högst gamla. har flera restriktioner för dem som passerar gränsen in till , vilket berör både arbetspendling och sociala kontakter över gränsen. Dessa regler har ändrats ofta, och skärpte den norska regeringen restriktionerna ytterligare. I huvudsak endast norska medborgare och utlänningar bosatta i kommer att ha rätt att resa in i . Den stängda gränsen har fått stora konsekvenser för norska arbetsplatser där många svenskar arbetar. Den stängda gränsen påverkar såväl norska som svenska gränskommuner, arbetstagare och arbetsgivare. Många invånare i gränskommunerna pendlar till arbeten inom vårdbranschen och byggbranschen, och de senaste nationella besluten från och innebär en stor påverkan för arbetspendlare. Stor osäkerhet råder bland annat kring vem som får resa över gränsen samt ersättning till dem som inte kan/får arbeta. Arbetsgivare står utan en stor del av sin personal och kan ha svårt att driva verksamheten. Gränsstängningen påverkar även det dagliga livet för de boende, som kan ha verksamhet eller familj på båda sidor om gränsen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit med anledning av den stängda gränsen mellan och ?
fr · H8111847 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1847 Stångådalsbanan och Tjustbanan som riksintressen av (V) till Infrastrukturminister (S) gick ut med ett förslag på förändringar gällande vilka kommunikationer som ska klassificeras som riksintressen, något som spelar stor roll för hur myndigheten fördelar investeringsmedel. I det liggande förslaget nedgraderas Stångådalsbanan (–) och Tjustbanan (–) till att inte längre räknas som riksintressen. När nu föreslår att Stångådalsbanan och Tjustbanan nedgraderas till att inte längre anses vara riksintressen måste det ses i ljuset av vad Stångådalsbanan och Tjustbanan har för potential, inte enbart vad den är . Stångådalsbanan och Tjustbanan skulle kunna ha en mycket ljus framtid, både som infrastruktur för tunga transporter åt de gröna näringarna och som nav för effektiv regional och klimatsmart pendling. Nedgraderingen går emot allt vad regeringen säger sig verka för: mer klimatsmarta person- och godstransporter på järnväg samt minskade utsläpp från transportsektorn överlag. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att Stångådalsbanan och Tjustbanan ska fortsatta att klassificeras som riksintressen och få den prioritering i infrastrukturplaneringen de förtjänar?
fr · H8111848 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1848 och havsbaserad vindkraft av (V) till Näringsminister (S) I en tidigare fråga citerade jag regeringen, som slog fast: ”Regeringen kommer att styra i en riktning mot att bli ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi.” Jag kritiserade också att är medlem i en branschorganisation, Energiföretagen, som aktivt opinionsbildar mot att slopa eller minska anslutningskostnaderna för havsbaserad vindkraft. har regeringen lagt fram ett förslag om att ska få i uppgift att bygga ut transmissionsnätet (stamnätet) till områden inom Sveriges sjöterritorium. På så sätt minskar kostnaderna för att ansluta havsbaserad vindkraft till transmissionsnätet. Det skapar mer likvärdiga förutsättningar för anslutning mellan havs- och landbaserad vindkraft. har kommenterat förslaget i positiva ordalag (Montel ). Men till skillnad från var kritiska till förslaget. I samma artikel sade vd att det är ”viktigare att bygga ut det befintliga systemet för att kunna föra över mer av överskottet i norra . Det havsbaserade ligger längre fram i tiden.” (Montel ). I bland annat , och har vunnit auktioner där nätanslutningen varit subventionerad, men vd framförde nu ett snävt nationellt argument som bortser från att det svenska elsystemet är ihopkopplat med det nordeuropeiska och att svensk elexport gör en stor klimatnytta: ”På Kontinenten behöver man få in mer förnybart för att fasa ut fossileldad produktion och då kan stöd behövas. Vi har inte samma situation i för vi har redan ett till stor del fossilfritt system.” De klimatpåverkande utsläppen måste minska mycket kraftigt, och det måste ske snabbt, om vi ska klara målen i . anger själva att deras planerade havsbaserade vindkraftspark vid söder om kan vara i bruk 2027 och minska utsläppen med . Hur är det då möjligt att det statliga , som 2017 var mycket positiva till att slopa anslutningskostnaderna för havsbaserad vindkraft, nu förefaller göra en helomsvängning och verkar vilja senarelägga denna form av vindkraft? branschorganisation, Energiföretagen, kritiserade förslaget med argumentet att ”subventioner av havsbaserad vind riskerar att tränga ut annan elproduktion” (Energiföretagen ). Det är förstås bra för både hushållen och den elintensiva industrin att vindkraften pressar elpriset, men är också en stor ägare av kärnkraft, och dess lönsamhet minskar när elpriset sjunker. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att utöka styrningen av för att säkerställa att bolaget bidrar till snabbast möjliga utbyggnad av havsbaserad vindkraft i ?
fr · H8111849 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1849 Momshantering i samband med covid-19-vaccinationer av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har bestämt att vaccination mot covid-19 ska vara avgiftsfri för den som låter sig vaccineras och att staten står för kostnaderna. har stora utmaningar framför sig i att så snabbt som möjligt ge så stor andel av befolkningen som möjligt ett erbjudande om att låta sig vaccineras. Men tyvärr har vi sett förseningar i vaccinationsleveranserna. Det skapar en ännu större utmaning i att nå målsättningen om att alla vuxna som bor i ska hinna vaccineras . Och det har dessutom uppmärksammats att det finns vissa oklarheter kring momshanteringen vid extraordinära åtgärder i samband med att man tillfälligt utökar kapaciteten för vaccinationer. Som bekant är vården en momsbefriad verksamhet. Härvid kan det uppstå vissa komplikationer i samband med en tillfällig kapacitetsutbyggnad. Det kan exempelvis handla om hyra av extern lokal för vaccinering eller nyttjande av resurspersonal. Fastighetsägaren hyr ut en lokal men saknar ingående moms att dra av den utgående momsen mot, vilket kan leda till en ovilja att hyra ut lokaler till momsbefriad verksamhet. Inhyrning av privata vårdgivare och personal drabbas också av moms, eftersom inhyraren inte har någon möjlighet att dra av momsen. Det uppmärksammades redan vid vaccinationerna av svininfluensan 2009 att det uppkom momsproblematik vid hanteringen av vaccin, såsom vid vidareförsäljning och distribution. EU har öppnat upp för ett kvalificerat undantag, det vill säga möjligheten till nedsatt moms eller momsbefrielse för godkända covid-19-vacciner och närliggande tjänster runt dessa. har redan regler som undantar vissa leveranser av läkemedel som säljs på recept från moms med rätt till avdrag. Vaccin har i praxis ansetts omfattas av bestämmelsen, men den exakta omfattningen anses av branschen vara oklar. Denna problematik uppmärksammades också redan i samband med svininfluensavaccinationerna 2009. Trots detta har tidigare regeringar passivt valt att inte göra någonting åt problemet. Det borde dock vara av största intresse för i rådande läge att undanröja alla tveksamheter när det gäller momsregelverket inför kommande massvaccinationer. Detta för att vara beredd att kunna utnyttja den fullständiga vaccinationskapaciteten när leveranserna av vacciner väl inkommer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har ministern och regeringen identifierat vilka problem som kan tänkas uppstå med avseende på momshanteringen i samband med covid-19-vaccinationer, och har ministern i så fall för avsikt att undanröja eventuella momshinder eller momsfrågeställningar för att kunna mobilisera samtliga resurser som kan bidra till att bygga upp vaccinationskapacitet?
fr · H8111850 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1850 Ökat byggande av småhus av (KD) till Statsrådet (MP) Under den nuvarande regeringens vid makten har småhusbyggandet varit i en nedåtgående trend under fyra av dem. Effekterna syns i både byggandet och prisutvecklingen. Jämfört har byggandet av flerbostadshus ökar , enligt SCB:s statistik. För villaproduktionen är samma siffra . Och effekterna av underproduktionen visar sig också i att villapriserna har rusat . Den höga efterfrågan möts av ett lågt utbud. Allt fler vittnar om svårigheterna att över huvud taget få tag på en egen villa. Småhus utgör endast av nyproduktionen i , medan den utgör av nyproduktionen i EU. Detta som av 25- till 49-åringar föredrar att bo i en villa eller ett radhus, enligt en undersökning från . För kommuner med mycket egen mark i områden med högt exploateringstryck finns ett starkt kommunalekonomiskt intresse att ta fram detaljplaner som ger höga intäkter till kommunen. Flerfamiljshus, särskilt bostadsrätter, i attraktiva lägen ger mest intäkter till kommunerna per detaljplan. Småhusbyggandet hämmas också av att planarbetet i kommunerna ofta bygger på att en eller flera exploatörer driver detaljplanearbetet i samarbete med kommunen. Kommunen startar sällan upp planarbetet utan tänkt exploatör, vilket flerbostadshusbyggare oftast är. Men småhusbranschen är mycket fragmentiserad och spridd på många mindre aktörer. De saknar därför ekonomiska muskler och resurser för att köpa mark och gå in i ett mödosamt planarbete med kommunen. Siffrorna och läget är alarmerande. Möjligheten att rå om sitt eget och ha en egen trädgård har blivit en klassfråga, i stället för det breda, tillgängliga ägande som det har varit historiskt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för byggandet av småhus?
fr · H8111851 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1851 Kommunernas marktilldelning av (KD) till Statsrådet (MP) Kommunernas tilldelning och försäljning av mark spelar en central roll i att styra det potentiella byggandet. I de delar av kommunerna som försäljer mark för bostadsbyggande finns det ekonomiska incitament att hålla tillbaka utbudet av mark för att hålla uppe prisnivåerna på marken och därmed få ut en högre vinst. Men genom att utbudet hålls nere missgynnas invånarna, som får bära kostnaden i form av lägre byggande och högre priser. Om utbudet av byggbar mark kunde öka skulle också prisbilden lätta och kostnaderna för byggande och boende minska. , professor i fastighetsekonomi, har påpekat att en småhustomt kan kosta , som kostnaden för att bygga infrastruktur till samma tomt kostar . Skillnaden däremellan är kommunernas vinst och en effekt av det utbudsunderskott som uppstår på grund av kommunernas planmonopol. Effekten blir att småhustomterna blir färre än efterfrågan och att många tvingas in i ett boende som inte uppfyller deras preferenser. Exempelvis färdigställdes 3,6 gånger fler flerbostadshus än småhus , vilket är en av de högsta kvoterna , enligt SCB. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska det strukturella underskottet av byggbar mark?
fr · H8111852 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1852 Förändring av länsstyrelsernas uppdrag av (KD) till Statsrådet (MP) Länsstyrelserna i har i uppgift, när det gäller bostadsförsörjningen, att värna bland annat riksintressen, miljökvalitet och strandskydd. När en detaljplan antas av kommunerna blir det länsstyrelserna som i nästa instans ska avgöra om det är förenligt med de värden som de är satta att skydda. I praktiken hämmar detta marktillgången i en kommun i de fall där överprövar och underkänner detaljplanen, vilket förlänger processen för att få ett projekt byggfärdigt. uppdrag är i grund och botten mycket viktigt, och särskilda intressen ska värnas. uppdrag tolkas dock ofta som problematiskt då dess enda uppgift är att säga nej i de fall byggprojektet bryter mot exempelvis riksintresset. som myndigheter har till uppgift att stoppa projekt som bedöms vara på obyggbar mark finns inget uppdrag till myndigheterna att peka ut potentiellt byggbar sådan. Den aktör som vill planlägga en viss mark har därför inga besked om marken har förutsättningar för att godkännas. Dessutom finns sällan register över byggbar mark i en kommun. Sammantaget innebär detta att information om potentiellt byggbar mark ofta är otillgänglig, både för enskilda hushåll och företag. Därmed försvåras processen. som detta sker vittnar många husspekulanter om svårigheten att få tag på en bit mark att bygga på. Småhusproduktionen har dessutom stått still , enligt SCB. Detta hämmar människors möjlighet att förverkliga sina husdrömmar, hämmar den ekonomiska tillväxten och innebär samhällsekonomiska kostnader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på att förändra länsstyrelsernas uppdrag så att även arbetet med att identifiera byggbar mark kan ingå?
fr · H8111853 · 2021-02-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1853 Utredning om förmånligt bosparande av (KD) till Statsrådet (MP) Behovet av kontantinsats har ökat kraftigt med prisutvecklingen på bostadsmarknaden. En kontantinsats på 200 000–är närmast normalt. Det gör att trösklarna in på bostadsmarknaden har ökat lika mycket för dem som stått utanför bostadsmarknaden . varierar förståelsen och vetskapen om behovet av ett eget sparande redan vid ung ålder för ett framtida bostadsköp. Problembilden är tydlig. Därför behöver unga vuxna få incitament att spara mer till sitt första boende. Och till skillnad från andra länder, som exempelvis , saknar ett system för ökade incitament till bosparande. I stället har skatten på sparande höjts två gånger av den rödgröna regeringen under förra mandatperioden. För många blir det största sparandet amorteringarna som sker när man väl lyckats ta sig in på den marknaden för ägda bostäder. Men att ta sig in på bostadsmarknaden är svårt, eftersom bolånetaket gör att kontantinsatsen blir betydande. Det är därför angeläget att fler påbörjar ett sparande till detta ändamål i tidig ålder. För att förmå unga att förstå behovet av ett eget sparande till en bostad behövs reformer. I betänkande 2019/20:FiU22 står: ”ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen samlat bör utvärdera effekterna av makrotillsynsåtgärder och även återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden.” Den senare delen av tillkännagivandet har effektuerats i form av en tillsatt utredning, med direktiv om att se över förslag som kan underlätta för förstagångsköpare (dir. 2020:125). I detta nämns explicit startlån, men inget om bosparande. Det framstår något förvånande, givet att problembakgrunden till direktiven tydligt påvisar vikten av ett sparande. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Avser regeringen att utreda frågan om bosparande?