frs · H8123386 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3386 av (SD) Barn utsatta för återfallsförbrytare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder avseende lagstiftningen så att återfallsförbrytare av det slag som beskrivs i frågan aldrig släpps ut i samhället igen, och om inte, varför. Att förebygga och förhindra sexualbrott mot barn är en prioriterad fråga för regeringen. Det är ett område där mycket arbete pågår och där stora förändringar i bl.a. den straffrättsliga lagstiftningen har skett i närtid. Regeringen har reformerat den svenska sexualbrottslagstiftningen och har den strängaste reglering vi någonsin haft, också när det gäller sexualbrott mot barn. Till exempel har minimistraffet för grov våldtäkt mot barn höjts från fängelse till fängelse . avskaffades också preskription helt för våldtäktsbrott och könsstympningsbrott som begåtts mot personer och minimistraffet för grovt barnpornografibrott höjdes från sex månaders fängelse till fängelse. överlämnades betänkandet Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Utredaren har haft i uppdrag att överväga ytterligare åtgärder i skärpande och förtydligande riktning när det gäller sexuella kränkningar. Betänkandet har remitterats och bereds i . Även reglerna för vad som gäller efter villkorlig frigivning har genomgått stora förändringar . trädde lagändringar i kraft som bland annat innebär att övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängs, att möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen utökas och att möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen utvidgas. Kriminalvården kan också fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. trädde lagstiftning i kraft som medför motsvarande kontrollmöjligheter avseende dem som dömts till skyddstillsyn. förtydligades möjligheterna att ge föreskrifter om vistelseförbud både för villkorligt frigivna och skyddstillsynsdömda. Möjligheten att kontrollera dessa föreskrifter elektroniskt utökades också. trädde vidare lagändringar i kraft som innebär att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än tidigare för den som inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder, eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare infördes utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Den som inte deltar i sådana åtgärder som Kriminalvården anser är nödvändiga för exempelvis personer dömda för sexualbrott kan därmed få avtjäna av sitt straff på anstalt. Det närmare innehållet i den verkställighetsplan som ska gälla för den dömde samt de föreskrifter som ska gälla efter villkorlig frigivning är en fråga för Kriminalvården, som har att göra en individuell bedömning av risker, behov och mottaglighet i varje enskilt fall. Jag förutsätter att Kriminalvården gör noggranna bedömningar i dessa ärenden och utformar verkställighetsplaner och föreskrifter på ett adekvat sätt. Enligt min uppfattning har Kriminalvården, genom de införda bestämmelserna, bra verktyg att använda för att minska risken för återfall i brott.