ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111883 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1883 Åtgärder mot kriminella nätverk av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterar om att det framkommit nya uppgifter från polisen rörande hur kriminella gäng organiserar sig i förorter. Genom hemliga chattar som knäckts har gängtoppar avslöjat sig själva, och det visar sig att man har målsättningen att driva nätverken som ”arméer” och att dessa ska patrullera områden beväpnade. Detta som polisen drar sig tillbaka i förorterna. Det är bilder från polisens förundersökningsprotokoll som lagts ut på Twitter som visar hur det ökända kontrollerar delar av södra förorter, skriver . rapporterade TV4 att polisbristen är stor i våldsdrabbade regioner och att tusentals poliser saknas. Det framgick att bristen är särskilt stor i , där man trots den växande gängkriminaliteten med skjutningar och sprängningar är 135 poliser färre än . hävdar inrikesministern i svar på en fråga (2020/21:1545) om varför regeringen inte är ärlig och redovisar att inte har fler poliser per capita än man hade vid omorganiseringen 2015 att ”utbyggnaden av är en central del i arbetet för ett tryggare och regeringen gör en historisk satsning på myndigheten. visade statistiken att det har funnits så många poliser och civilanställda i . Siffrorna visar också att antalet poliser har ökat i samtliga polisregioner i landet. Det här är en positiv utveckling som jag och regeringen arbetar hårt för att säkerställa även framöver.” Trots detta blomstrar den kriminella verksamheten i som aldrig förr, och regeringen tycks ha förlorat kontrollen över det alltmer rättslösa . Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder, som inte redan vidtagits, är ministern beredd att vidta för att komma till rätta med den ökande kriminella verksamheten och att de kriminella nätverken bygger ”arméer” i ?
fr · H8111884 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1884 Åtgärder mot terrorism av (SD) till Statsrådet (S) greps en iransk man av svenska myndigheter, misstänkt för omfattande terrorplaner i och . Detta vet vi då man kunde koppla fallet till en mycket omfattande antiterrorinsats i dessa länder. Troligtvis var de kända terrorplanerna inte de enda planerna mannen hade, utan han hade tänkt rikta in sig på attacker i flera olika länder. Mer om denne man går att läsa i en lång rad utländska medier som intresserat sig för fallet, samt hos stiftelsen . Mannen i fråga är inte vem som helst. Han är ingen ensamvarg, och han tillhör eller sympatiserar troligtvis inte med någon mindre sekt. Det mesta tyder snarare på att han i stället sympatiserar med den iranska regimen och att terrorstaten säkerligen också sponsrat hans planer. Hans fall borde, milt uttryckt, vara mycket uppmärksammat. Inte minst då målen, , och ambassader, det vill säga diplomatiska beskickningar av högsta rang, har varit målet i de olika länderna. Att så inte är fallet kan ha att göra med att den här typen av fall inte är helt ovanliga i vårt land. Vi kan dock inte acceptera att en person bosatt i tycks leda en multinationell terrorcell, som dessutom är sponsrad av en annan stat. Även om staten i fråga, , officiellt har förnekat sin inblandning i detta bör naturligtvis detta utredas och landet ifrågasättas. är det vida känt att det är ett av de länder som är som mest aktiva med spionage i . Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: På vilket sätt arbetar statsrådet för att förebygga att andra länder planerar eller utför terrordåd i , och kan vi förvänta oss ett utökat samarbete med brotts- och terrorförebyggande myndigheter i exempelvis och ?
fr · H8111885 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1885 Förslag till förändringar i mediestödsförordningen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) har skickat ut förslag till förändringar i mediestödsförordningen som ska träda i kraft . Mediestöd föreslås nu ges för ”innehåll av hög kvalitet”, och detta definierar MPRT som ”ansvarstagande nyhetsförmedling”. Förslaget innebär att myndigheten ges långtgående möjligheter till så kallad skönhetsbedömning av journalistik. Man skriver bland annat: ”Med ansvarstagande nyhetsförmedling avses bland annat att nyhetsmediet inte bidrar till att sprida felaktig eller manipulerad information, inte uppmanar till brott och avstår från publiceringar som vilseleder kring etablerad vetenskap och kunskap.” Fri och oberoende press är en förutsättning för en vital demokrati. brukar inte vara sen att fördöma andra länders regeringars agerande i vad man uppfattar som inskränkningar i den fria och demokratiska pressen. låter man en myndighet komma med förslag som innebär att myndighetsaktivister godtyckligt utifrån politiska grunder kan sitta och bedöma nyhetsmediers möjlighet att erhålla statligt stöd. Genom förslaget kan man stoppa allt stöd till medier som ifrågasätter regeringen och den rådande politiska agendan och i stället fortsätta finansiera de regimtrogna medierna. Det anstår inte ett land som vill kalla sig demokratiskt och påstå sig stå upp för fri och oberoende press. I stället bör det finnas klara riktlinjer, som är oberoende av politiskt innehåll och gällande lika för alla, för att erhålla statligt mediestöd. En myndighet ska inte ägna sig åt skönhetsbedömningar av journalistik, vilket kan utnyttjas på ett synnerligen odemokratiskt sätt. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur säkerställer ministern att det statliga mediestödet bygger på objektiva principer, som oberoende av politiskt innehåll tillämpas lika för alla, och vilka konkreta åtgärder är ministern beredd att vidta i förhållande till de förändringar av stödet som föreslås?
fr · H8111886 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1886 Stöd för klimatanpassningsåtgärder av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) meddelade regeringen att man sänker anslaget till MSB för klimatanpassningsåtgärder från till . Denna sänkning får negativ effekt ute i kommunerna. Sänkningen genomförs trots att den totala summan för samtliga ansökningar från kommunerna för klimatanpassningsåtgärder uppskattas ligga på . För en regering som hävdar att man värnar om miljö- och klimatfrågor är detta agerande anmärkningsvärt. För många kommuner är planerade klimatanpassningsåtgärder direkt nödvändiga och akuta för att inte fastigheter och infrastruktur ska skadas av till exempel ras, skred eller havsnivåhöjningar. Det uteblivna stödet riskerar att försena och omintetgöra dessa nödvändiga åtgärder. Min fråga till miljö- och klimatminister blir med anledning av ovanstående: Avser ministern och regeringen att på annat sätt än via MSB stödja kommuner som är i behov av stöd för genomförande av nödvändiga klimatanpassningsåtgärder i syfte att skydda befintlig infrastruktur och befintliga fastigheter?
fr · H8111887 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1887 Kompensation till markägarna för ledningsdragning av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Till följd av att kärnkraften avvecklas och ska ersättas av vindkraft ändras produktionspunkterna för elektricitet. De försvinner från tidigare platser och blir fler till antalet, utspridda i hela vårt land. Det har gjort att ett stort behov har uppstått av ny kraftledningsbyggnation, ungefär en tredjedel av utbyggnadsbehovet. Det planeras utbyggnad av ledningsgator i stamnätet och därtill anslutningar till ett stort antal vindkraftverksprojekt. Det handlar alltså till stor del om medvetna politiska beslut från regeringens sida. Därtill kommer stora utbyggnadsbehov bland annat till följd av nya konsumtionspunkter. Alla dessa ledningar ska gå över mark som ägs av någon. Kompensationen tar inte hänsyn till markvärdet, trots att skogsmark som tas i bruk aldrig kan användas till något annat än ledningsgata. På jordbruksmark uppstår nya brukningshinder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande. Tänker ministern ta initiativ till att se över ersättningarna för markintrång vid byggnation av elledningar?
fr · H8111888 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1888 Havsplaner och vindenergi av (C) till Försvarsminister (S) Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram förslag till ny havsplan för som presenterades och som ska antas av regeringen och redovisas för EU senast . Planen ska bidra till god havsmiljö och hållbar tillväxt genom att väga olika intressen och samhällsmål mot varandra och ange mest lämplig användning för olika havsområden. På energiområdet ska planen ”stödja nationella mål om förnybar energi genom att skapa förutsättningar för utbyggnad av havsbaserad vindkraft”. Havs- och vattenmyndigheten påtalar dock i förslaget att planeringsprocessen har tydliggjort en målkonflikt mellan energi- och försvarsintressen, vilken inneburit att de områden som havsplanen kunnat peka ut som lämpliga för energiproduktion inte räcker till för att nå energimålen. Eftersom försvarsintresset anses oförenligt med vindkraft i en stor del av de områden som i övrigt är särskilt lämpade för havsbaserad vindkraft, möjliggörs i havsplanen bara omkring hälften av de havsbaserad vindkraft som anser krävs för att nå de svenska energimålen. Havs- och vattenmyndigheten skriver därför i förslaget att: ”En högre grad av samexistens krävs för att samhällsmål för både försvarssektorn och energisektorn ska uppnås och för att havsplanerna ska uppnå sitt syfte om hållbar utveckling. Havsplaneringen har tydliggjort behovet av att utveckla energietableringssystemet i syfte att möjliggöra fler energiområden i havet.” Ett resultat av att denna målkonflikt blivit så tydlig i havsplaneringsprocessen är att processer inletts där Försvarsmakten och andra myndigheter tillsammans söker finna konstruktiva lösningar som ska möjliggöra vindkraft på fler områden. I Försvarsmaktens regleringsbrev 2020 fick, på initiativ, Försvarsmakten i uppdrag att medverka till att hitta sådana lösningar. 2021 förtydligades skrivningen i regleringsbrevet, återigen på initiativ, så att Försvarsmakten även ska redovisa förutsättningar för att använda så kallade villkorade tillstånd. Om målet är att hitta lösningar som möjliggör en högre grad av samexistens är det oerhört viktigt att havsplanen inte tolkas och används på ett sätt som på förhand stoppar projektutveckling i områden där sådana lösningar skulle kunna bli aktuella. Tyvärr ser vi redan nu att kustkommuner i sin översiktsplanering hänvisar till förslaget till havsplan som skäl för att säga nej till havsbaserad vindkraft. För att undvika att projekt stoppas i onödan, och ge utrymme för en lösningsinriktad dialog, bör regeringen förtydliga att havsplanen ska tolkas utifrån ambitionen att hitta lösningar som möjliggör vindkraftsutbyggnad till havs även i områden där det inte anses förenligt med försvarets intressen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att undvika att havsplanen tolkas på ett sätt som försvårar ambitionen att möjliggöra vindkraftsutbyggnad i områden där konstruktiv dialog skulle kunna leda till lösningar som möjliggör samexistens, även om försvaret säger nej?
fr · H8111889 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1889 Underlättande av investeringar som bidrar till klimatomställningen av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) är en global producent av förnybara lösningar inom förpackningar, träprodukter och papper. Man har beslutat att inleda ett förprojekt och ansöka om miljötillstånd för att vid bruk dels utöka kapaciteten och bygga bort flaskhalsar, dels avsevärt öka självförsörjningsgraden i verksamheten. Förändringen innebär, om den blir av, att anläggningen blir i princip självförsörjande på massa till kartongmaskinerna och på ånga till produktionen. Självförsörjningsgraden på el blir genom en ny turbin. Detta innebär att anläggningen, som är en av största, blir i princip fossilfri. Vid kontakt med pekar de på tillståndsprövningen, som ska dra ut . Den senaste tillståndsprövningen, som bäddat för den nu aktuella, tog . Processen är oförutsägbar och tar . Den osäkerhet detta skapar äventyrar viktiga investeringsbeslut och därmed omställningen till modern och klimatvänlig teknik. Den ambition som finns inom industrin får inte hindras med långa handläggningstider utan borde uppmuntras. Satsningen på bruk är viktig inte bara för utan för hela . Den stärker regionen som ett viktigt biokluster och skapar också fler arbetstillfällen. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att skynda på processerna med miljötillstånd?
fr · H8111890 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1890 Tillståndsprocesser som är effektivare av (S) till Näringsminister (S) Svensk industri är inne i stora klimatomställningar. Det är en utveckling som är mycket positiv för klimatet. En rad olika näringar pekar å andra sidan på tillståndsprocesserna och de långa handläggningstiderna av ärenden som hinder för investeringarna. Detta kan ha en negativ påverkan på sysselsättningen i vårt land och påverka synen på oss som industrination. Att tillståndsprocesserna blir effektivare är viktigt inte minst ur ett klimatperspektiv. Regeringen har vidtagit viktiga åtgärder för att stärka svensk konkurrenskraft och säkra hundratals arbeten. För att ytterligare förstärka det arbetet är effektivare och förutsägbara tillståndsprocesser nödvändiga. Den byråkratiska processen är fundamental, men den ska inte vara hinder för omställningar som bidrar till klimatomställningen. Jag vill därför fråga näringsminister : Tänker ministern mot bakgrund av det som har framförts ovan ta initiativ för att tillståndsprocesserna ska bli effektivare?
fr · H8111891 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1891 Coronapass på väg i av (S) till Socialminister (S) Att regeringen nu beslutat att införa ett digitalt coronapass med målsättningen att det ska kunna börja användas är oerhört positivt. Dels vad gäller möjligheter att resa utomlands, men framför allt möjliggör det för vaccinerade att gå på fotboll, göra restaurangbesök och delta i stora kulturarrangemang som till exempel friluftsteater i . För dessa och många andra branscher och för den svenska ekonomin totalt skulle det betyda oerhört mycket om enklare coronapass som ett stämplat intyg, som i praktiken kan införas , skulle införas. Det skulle då vara giltigt endast i . Om ett intyg innebär att man som vaccinerad kan delta fullt ut i samhällslivet skulle det svenska samhället kunna börja öppnas upp tidigare än . Jag vill därför fråga socialminister : Avser ministern att redan nu införa ett stämplat vaccinintyg med giltighet i i väntan på ett digitalt coronapass?
fr · H8111892 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1892 Kinesiska investeringar i kritisk infrastruktur av (M) till Statsrådet (S) har saknat lagstiftning för att granska och vid behov ytterst kunna stoppa utländska direktinvesteringar som kan hota säkerhet. har dock en rad åtgärder vidtagits genom initiativ från Europeiska unionen, regeringen och . trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft som påverkar alla utförare av säkerhetskänslig verksamhet. Genom att det så kallade NIS-direktivet infördes i svensk lag infördes även högre informationssäkerhetskrav inom samhällsviktiga tjänster inom sektorerna energi, transport, bank, finansmarknadsinfrastruktur, hälso- och sjukvård, dricksvatten och digital infrastruktur. bedrivs även en utredning under ledning som ska föreslå ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Utredningen kommer dock inte att bli klar förrän . har genom ett utskottsinitiativ i verkat för att komplettera befintlig lagstiftning på detta område i väntan på att ett heltäckande system för granskning av utländska direktinvesteringar kommer på plats. Även frågan om att låta kinesiska aktörer delta som leverantörer i den svenska 5G-utbyggnanden har varit föremål för omfattande debatt. antog kompletterande lagstiftning till lagen om elektronisk kommunikation som innebar en skyldighet för att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten vid bland annat tillståndsgivning för 5G-nätet. Detta samrådsförfarande är ett viktigt steg för att tillgodose att nationella säkerhetsaspekter kan vägas in vid utbyggnaden av 5G-nätet. ekonomi har berikats av utländska direktinvesteringar. Det ska vi fortsatt värna. Men vi får inte heller vara naiva. Framför allt när investeringarna kommer från diktaturer som till exempel och . I regeringens Kinastrategi lyfts den kinesiska underrättelselagen fram. Lagen fastslår att kinesiska företag och medborgare har skyldighet att bistå den kinesiska staten i underrättelseverksamhet. Vidare slår Säkerhetspolisen i sin årsbok fast att bedriver en omfattande underrättelseverksamhet och industrispionage i . Det finns även skäl att beakta hur säkerhetsaspekterna bättre kan tillgodoses vid byggnation och drift av samhällsviktig infrastruktur inom området transporter samt vilket ansvar regionala aktörer har för att trygga säkerhet. I exempelvis drivs pendeltåg, tunnelbana och snart även regionaltåg av kinesiska företag. Det betyder att mer än två tredjedelar av landets upphandlade tågtrafik sköts av kinesiska aktörer. Dessa upphandlingar har skett utan att någon säkerhetsprövning ägt rum. Dessutom har kinesiska företag vunnit upphandlingar vad gäller byggande av nya arbetstunnlar och tågtunnlar i . är det oklart om den planerade upphandlingen av tunnelbanan kommer att bli av eller om regionen väljer att förlänga nuvarande avtal med en kinesisk aktör. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra med anledning av att allt fler infrastrukturprojekt, såväl byggnation som drift, övertas av kinesiska företag utan att säkerhetsprövningar genomförts, och hur överensstämmer detta med regeringens antagna Kinastrategi?
fr · H8111893 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1893 Arbetslivskriminalitet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) rapporterar om omfattande fusk och arbetsmiljöbrott inom flertalet personalintensiva branscher i vårt land. Detta har uppdagats via 150 företagsinspektioner utförda av bland annat . Sju av tio företag uppvisade brister som har kunnat föranleda skada, sjukdom och även dödsfall. I 40 verksamheter stoppades arbetet direkt i samband med besöken. Vid inspektionerna fann även att 17 personer vistades illegalt i landet och att var tredje person inom den inspekterade bilvårdsbranschen arbetade illegalt. Ekot intervjuar även arbetsmarknadsministern, som uttrycker att hon vill se ett utökat antal inspektioner. På frågan om arbetsmarknadsministern avser att tillföra medel till detta uteblir dock svaret. Min fråga till arbetsmarknadsminister är följande: Kommer ministern att tillskjuta de resurser som krävs för att förebygga en ytterligare ökning av den omfattande arbetsmiljökriminaliteten i vårt land?
fr · H8111894 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1894 Transporter som del av granskningssystemet för utländska direktinvesteringar av (M) till Statsrådet (S) har saknat lagstiftning för att granska och vid behov ytterst kunna stoppa utländska direktinvesteringar som kan hota säkerhet. har dock en rad åtgärder vidtagits genom initiativ från Europeiska unionen, regeringen och . trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft som påverkar alla utförare av säkerhetskänslig verksamhet. Genom att det så kallade NIS-direktivet infördes i svensk lag infördes även högre informationssäkerhetskrav inom samhällsviktiga tjänster inom sektorerna energi, transport, bank, finansmarknadsinfrastruktur, hälso- och sjukvård, dricksvatten och digital infrastruktur. bedrivs även en utredning under ledning som ska föreslå ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Utredningen kommer dock inte att bli klar förrän . har genom ett utskottsinitiativ i verkat för att komplettera befintlig lagstiftning på detta område i väntan på att ett heltäckande system för granskning av utländska direktinvesteringar kommer på plats. Även frågan om att låta kinesiska aktörer delta som leverantörer i den svenska 5G-utbyggnanden har varit föremål för omfattande debatt. antog kompletterande lagstiftning till lagen om elektronisk kommunikation som innebar en skyldighet för att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten vid bland annat tillståndsgivning för 5G-nätet. Detta samrådsförfarande är ett viktigt steg för att tillgodose att nationella säkerhetsaspekter kan vägas in vid utbyggnaden av 5G-nätet. ekonomi har berikats av utländska direktinvesteringar. Det ska vi fortsatt värna. Men vi får inte heller vara naiva. Framför allt när investeringarna kommer från diktaturer som till exempel och . I regeringens Kinastrategi lyfts den kinesiska underrättelselagen fram. Lagen fastslår att kinesiska företag och medborgare har skyldighet att bistå den kinesiska staten i underrättelseverksamhet. Vidare slår Säkerhetspolisen i sin årsbok fast att bedriver en omfattande underrättelseverksamhet och industrispionage i . Det finns även skäl att beakta hur säkerhetsaspekterna bättre kan tillgodoses vid byggnation och drift av samhällsviktig infrastruktur inom området transporter samt vilket ansvar regionala aktörer har för att trygga säkerhet. I exempelvis drivs pendeltåg, tunnelbana och snart även regionaltåg av kinesiska företag. Det betyder att mer än två tredjedelar av landets upphandlade tågtrafik sköts av kinesiska aktörer. Dessa upphandlingar har skett utan att någon säkerhetsprövning ägt rum. Dessutom har kinesiska företag vunnit upphandlingar vad gäller byggande av nya arbetstunnlar och tågtunnlar i . är det oklart om den planerade upphandlingen av tunnelbanan kommer att bli av eller om regionen väljer att förlänga nuvarande avtal med en kinesisk aktör. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att transporter ska beaktas i det nya systemet för granskning av utländska direktinvesteringar?
fr · H8111895 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1895 Internationella åtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) stängde sina gränser, och diktator har vid upprepade tillfällen hävdat att landet inte har haft något utbrott av coronaviruset. Detta är uppgifter som ifrågasatts av flera internationella experter, som i stället tror att landet i själva verket hann få en utbredd epidemi innan gränserna stängdes . Landet, som redan har en svag ekonomi, har i och med nedstängningen satts under hårdare press. säkerhetstjänst har upptäckt att flera intrångsförsök från har gjorts mot , vaccinforskare och läkemedelstillverkare. Detta i ett försök att bryta sig in i läkemedelsbolagets databaser för att söka information om läkemedelsjättens coronavaccin och behandlingsmetoder. Det är dock oklart om de har lyckats. Nordkoreanska hackare försökte göra digitala inbrott hos andra hälsoföretag, bland annat vaccintillverkarna , och . är ökänt för cyberkrigsföring och för sina statsunderstödda hackare, och bland annat har landet pekats ut som skyldigt till ett hack 2017 mot centralbank Federal Reserve. tror experterna att vill komma åt vaccinteknologin för att sälja den vidare för dyra pengar. förväntas få 2 miljoner doser av coronavaccin , så landet behöver inte ens nödvändigtvis fundera på att producera eget vaccin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vidtar ministern några åtgärder för att inom FN eller i andra internationella sammanhang lyfta frågan om behovet av internationella åtgärder för att skydda bl.a. nationella integritet i förhållande till cyberkrigföring och statsunderstödda hackerattacker?