ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122658 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2658 av (M) Åtgärder för att rädda svenska företag undan konkurs har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att företagare går i konkurs. Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare. Exempel på de stödåtgärder som regeringen tagit fram under pandemin är omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Regeringen har även föreslagit att flera av stöden ska förlängas juni ut för att ytterligare hjälpa företag att överbrygga de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin. Företag som drabbats ekonomiskt av coronapandemin har kunnat ansöka om stöd vid korttidsarbete för perioden –. Utbetalningar av beviljat stöd till företag påbörjades . Företag som söker stöd för hela perioden –kommer att få sex månaders stöd utbetalt efter att ansökan beviljats, det vill säga för –. Företagen gör sedan en avstämning och söker då, vid behov, stöd även för juni månad. Regeringen har vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. För att bland annat korta handläggningstiderna har genom en extra ändringsbudget som beslutades av fått ytterligare i anslag. har också rekryterat närmare 250 nya handläggare för att skynda på handläggningen.
frs · H8122659 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2659 av (M) Vaccinpass för inresande i EU har frågat mig hur jag ser på EU:s samtal med utifrån användandet av vaccinpass för amerikanska medborgare, och om kommer att ansluta sig till EU:s linje i frågan. Det är angeläget att vaccinationsbevisen blir ändamålsenliga och fungerar internationellt. har från början lagt stor vikt vid att formerna för vaccinationsbevisen ska diskuteras internationellt. Regeringen har bl.a. gett och i uppdrag att samordna det svenska deltagandet kring digitala vaccinationsbevis i det arbete som Europeiska kommissionen respektive () gör. Således ser jag nu positivt på att diskussioner förs mellan och , vi behöver avvakta utfallet av dessa diskussioner innan tar ställning i frågan. Regeringen fortsätter dock driva arbetet med vaccinationsbevis framåt, såväl nationellt som internationellt.
frs · H8122660 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2660 av (SD) Resurstilldelningen till vägunderhåll har frågat mig hur regeringen avser att formulera beställningen till inför verkets prioriteringar vid resurstilldelningen till vägunderhåll för att säkerställa att inte behandlar vägnätet i glesbygd på ett ogynnsamt sätt. I den nationella planen för transportinfrastrukturen som beslutades genomförde regeringen en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Satsningarna har sedan fortsatt, och efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för vägunderhåll utökats med –2023. Satsningen inriktas på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på . Det innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Vägunderhållet föreslås öka till vilket behövs för att möta de stora behov som finns på såväl de hög- som lågtrafikerade vägarna av eftersatt underhåll. Det kommer att skapa förutsättningar för en hög nivå på vägnätets standard och tillförlitlighet i hela landet. När har tagit ställning till propositionen fortsätter arbetet som syftar till att ta fram underlag till en ny nationell plan, den så kallade åtgärdsplaneringen. I åtgärdsplaneringen kommer regeringen självklart bejaka frågan om behovet av vägunderhåll i hela landet. I stora delar av landet är vägnätet ofta avgörande för tillgängligheten. Den här regeringen vill att hela ska ges goda förutsättningar att växa, leva och utvecklas och ett väl fungerande transportsystem är en viktig förutsättning för det
frs · H8122661 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2661 av (SD) Den ryska regimens agerande mot oppositionen har frågat huruvida jag avser att vidta några åtgärder och markera avseende det försämrade läget för oppositionen i . besvarade jag tre interpellationsfrågor i kammare om och oppositionens förutsättningar i ; 2020/21:339 av (M), 2020/21:357 av (C) och 2020/21:388 av (M). svarade jag även på riksdagsfrågorna 2020/21:1323 av (SD) respektive 2020/21:1374 av (M) på samma ämne. Jag följer med stor oro det försämrade läget för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . De ryska myndigheternas hantering av Navalnyj och dennes organisation är symptomatisk för oppositionens och civilsamhällets försämrade förutsättningar i . och EU har konsekvent krävt Navalnyjs frisläppande och protesterat mot hans behandling i fångenskap. Vi står fullt bakom EU:s höga representant uttalande . fortsätter också att vara drivande i EU för att mänskliga rättigheter ska utgöra en central beståndsdel i unionens relation till . fortsätter också arbetet inom , och FN för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i .
frs · H8122662 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2662 av (M) ambassadbyggnad i har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder eller anser att en försäljning av ambassadanläggningen i kan ske utan att skada anseende i och de bilaterala svensk-japanska förbindelserna. Nuvarande hyresavtal för den svenska ambassadanläggningen i löper ut . och () har inlett en förhandling om ett nytt hyresavtal och framtida upplägg för fastighetens olika utrymmen. En långsiktig lösning för att behålla ambassadanläggningen är en utgångspunkt i dialogen mellan och , som utgår ifrån den samverkansöverenskommelse parterna slöt . Den nuvarande ambassadanläggningen och dess belägenhet spelar en betydande roll i de svensk-japanska förbindelserna. Min utgångspunkt är att även framöver ska ha en ändamålsenlig och framträdande representation i den japanska huvudstaden.
frs · H8122663 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2663 av (M) Bättre koordinering mellan svenska och norska trafikmyndigheter har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att säkra en bättre koordinering mellan trafikmyndigheterna på båda sidor av gränsen mellan och . Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse för såväl tillväxt som tillgänglighet i både och . Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan länderna gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Av regeringens beslut om den gällande nationella planen framgår att och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen fortlöpande ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Ett exempel på detta är att genomfört en övergripande åtgärdsvalsstudie för förbättrad tillgänglighet inom stråket –tillsammans med regioner, fylken, kommuner, operatörer, Jernbanedirektoratet och Statens vegvesen. Det har bland annat resulterat i att stråket angavs som utpekad brist i förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. Regering, regioner, kommuner och har ett fortlöpande samarbete med sina nordiska motsvarigheter genom att samarbeta kring exempelvis gränsöverskridande infrastruktur.
frs · H8122664 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2664 av (M) E18 i infrastrukturpropositionen har frågat mig om jag och regeringen kommer att föreslå några åtgärder i infrastrukturpropositionen som skapar förutsättningar för att förbättra trafiksäkerheten utmed från till . är världsledande inom trafiksäkerhetsarbetet med högt ställda mål och Nollvisionen om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Regeringen beslutade om etappmålet för trafiksäkerhet som b.la. innebär att antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken ska halveras . Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och genomförde då en rekordstor satsning på vägunderhåll. Regeringen har utöver den nationella planen även –2022 beslutat om ett flertal extra, riktade satsningar på bland annat underhåll av vägar i landsbygd omfattande totalt samt utökat bidrag för drift av enskild väg med totalt . av underinvesteringar genomför regeringen nu satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på standard på hela det statliga vägnätet. Satsningarna bidrar till tillgänglighet och även till ökad sysselsättning. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på , varav avsätts till vägunderhåll. Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8122667 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2667 av (SD) Prioritering av transportinfrastruktur har frågat mig vilka angivna projekt jag kommer att prioritera bort om de ekonomiska ramarna inte räcker till. Frågan är ställd mot bakgrund av att regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . De ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2022–2033 föreslås ligga på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel som banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. Regeringens förslag till ekonomisk ram för utveckling av transportsystemet medför att den gällande nationella planen kan fullföljas samt att satsningar kan göras på såväl nya stambanor för höghastighetståg som andra angelägna åtgärder.
frs · H8122668 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2668 av (L) Arbetsförmedlingens fokus på diskrimineringsgrunder har, med hänvisning till granskning av Arbetsförmedlingens arbete med arbetssökande (RiR 2021:6), frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att Arbetsförmedlingen beaktar alla sju diskrimineringsgrunder. Diskriminering av arbetssökande eller arbetstagare är förbjuden i fråga om bl.a. arbetsmarknadspolitisk verksamhet enligt diskrimineringslagen (2008:567). Jag har förtroende för att myndigheten arbetar för att motverka diskriminering i enlighet med lagen. Arbetsförmedlingen har också enligt sin instruktion (förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen) i uppdrag att främja mångfald och jämställdhet samt motverka diskriminering i arbetslivet. Regeringen ska lämna en skrivelse till med anledning av som lämnades till . I skrivelsen ska regeringen redovisa vilka åtgärder som regeringen har vidtagit eller kommer att vidta med anledning av iakttagelserna i granskningen. För att inte föregå skrivelsen ber regeringen om att få återkomma närmare i frågan. Jag vill framhålla att i sin granskning konstaterar att Arbetsförmedlingen styrt aktivt mot frågor som rör värdegrund och diskriminering . Arbetsförmedlingens styrning har, enligt , främst inriktats mot att arbeta mot diskriminering i den egna verksamheten och i Arbetsförmedlingens bemötande av arbetssökande och arbetsgivare. bild är att denna styrning fått tydligt genomslag i verksamheten.
frs · H8122669 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2669 av (M) Bornholmstrafiken har frågat mig vilka initiativ och konkreta åtgärder jag är villig att vidta i syfte att säkerställa att trafiken från till via kan återupptas så snart och smidigt som möjligt. Regeringen sätter ett stort värde vid vårt nära nordiska samarbete och vill fortsätta arbetet med att stärka som region. Den fria rörligheten i har varit grunden till den framgångsrika integrationen mellan våra länder. Men befinner vi oss i en extraordinär situation. Denna situation har krävt att vi vidtagit åtgärder som varit påfrestande för våra befolkningar i , inte minst för dem som lever i en gränsregion. De nordiska ländernas regler i dessa hänseenden har sett olika ut under pandemin, och gör så även . var länge det land som avvek från de andra nordiska länderna genom att inte ha några inreserestriktioner alls mot övriga nordiska länder. De första begränsningarna för inresor från andra nordiska länder infördes så sent som . De särskilda inreserestriktionerna i förhållande till bl.a. , som infördes på grund av den smittspridning och mutation av coronaviruset som rapporterades därifrån, upphävdes av regeringen . Detta då det inte längre av smittskyddsskäl bedömdes motiverat med mer strikta restriktioner vid inresa från än vid inresa från övriga EU-länder. Behovet av de särskilda inreserestriktionerna analyserades löpande och regeringen hade under hela den här perioden en nära kontakt med den danska regeringen för att utvärdera situationen. Ett antal undantag från restriktionerna infördes också bl.a. för att underlätta för invånarna på . Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med och följer utvecklingen av smittläget och vaccinationsgraden noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Regeringen överväger ständigt olika vägar framåt och är beredd att med mycket kort varsel lätta på inreserestriktionerna mot våra nordiska grannländer när smittskyddsläget förändras till det bättre. Vi strävar alltid efter mesta möjliga dialog med våra nordiska kollegor, och under hela pandemin har de nordiska kontakterna varit täta, både på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Tillsammans med våra nordiska grannländer kommer regeringen att göra sitt yttersta för att lösa de gränshinder och problem som uppstår till följd av inreserestriktionerna, och också föra en dialog om hur restriktionerna ska skalas tillbaka när så är möjligt.
frs · H8122670 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:2670 En ny förbindelse över av (M) och 2020/21:2695 Finansiering av en ny fast förbindelse över , 2020/21:2696 Godstågskapaciteten över samt 2020/21:2697 En ny fast förbindelse över alla av (M) och har ställt flera frågor till mig om förbindelser över . Jag väljer att besvara de fyra frågorna i ett sammanhang. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och . Den finansieringsmodell som tillämpas för har varit en utgångspunkt för den strategiska analysen. Analyser har gjorts av potentialen för finansiering med brukaravgift, möjligheterna till alternativa finansieringsbidrag och potentialen i förhållande till EU-stöd. Slutrapporten har inkommit till . Att de gränsöverskridande godstransporterna fungerar väl är viktigt för näringslivet och infrastrukturens kvalitet har stor betydelse för att stärka den internationella konkurrenskraften. Behovet av kapacitet och redundans för godstrafiken över är frågor som jag följer noga. Jag har en löpande kontakt med min danska kollega och en god dialog i dessa frågor. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . För utveckling av transportsystemet föreslås , en ökning med 103,5 miljarder jämfört med innevarande planperiod. Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8122671 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2671 av (C) Utåtriktad växlingsverksamhet har frågat mig vad jag anser är den principiella skillnaden mellan att handla i en kryptovaluta och att handla i aktier, ur ett skatterättsligt perspektiv som motiverar denna skillnad, och om jag vidtar några åtgärder. hänvisar till användning av begreppet ”utåtriktad växlingsverksamhet” och att det som uppfyller kraven för detta ska beskattas som näringsverksamhet i stället för att beskattas som kapitalvinst. För att en verksamhet ska betraktas som näringsverksamhet ska det vara fråga om en förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Detta innebär att verksamheten ska ha en sådan inriktning och bedrivas på ett sådant sätt att den ur objektiv synvinkel kan antas komma att gå med överskott. Det ska alltså finnas ett vinstsyfte. Verksamheten ska också bedrivas regelbundet och med varaktighet samt ha en viss omfattning. Bedömningen av om en verksamhet är näringsverksamhet eller inte är beroende av vilka omständigheter som råder i det enskilda fallet. Det handlar om bevis- och bedömningsfrågor och i slutändan måste en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet göras. Hur denna bedömning ska göras är en fråga för och de allmänna förvaltningsdomstolarna.
frs · H8122672 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2672 av (C) har frågat mig när en proposition kommer lämnas baserat på promemorian Vissa följdändringar med anledning av spellagen (Ds 2019:30). Det är riktigt att promemorian har remitterats med förslag som bland annat innebär att tillståndsplikten för s.k. förströelsespelsautomater ska upphöra samt att lagen om anordnande av visst automatspel och automatspelsförordningen ska upphävas. Jag delar uppfattning att det är angeläget att promemorians förslag tas om hand. Arbetet med förslagen har dock fått stå tillbaka med hänsyn till andra mer prioriterade frågor på spelområdet, såsom den tillfälliga spelansvarsförordningen med anledning av den pågående pandemin. Även omregleringen av spelmarknaden har krävt omfattande lagstiftningsinsatser som har behövts prioriteras. Remitteringen av förslag har precis avslutats. I samband med det lagstiftningsarbetet planeras även förslagen från promemorian att hanteras.
frs · H8122673 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2673 av (M) Bevarandet av ett hållbart ålfiske har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att det svenska ålfisket ska kunna leva vidare till kommande generationer. Regeringens övergripande målsättning är att EU:s förvaltningsåtgärder ska vara i linje med den reformerade fiskeripolitikens mål och principer samt att den vetenskapliga rådgivningen ska utgöra grunden för besluten. Ålen är allvarligt hotad. Den europeiska ålen rör sig mellan inlandsvatten, kustvatten och i det öppna havet. Alla individer flyttar till och från , som är det enda område där ålen leker. Ålens livscykel är komplex där varje individ genomgår ett antal olika livsstadier och en omfattande migration till och mellan olika vattenområden från födsel, till uppväxt, könsmognad och lek. Mängden ålyngel som återvänder från har minskat med 95–. Det är viktigt att åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål genomförs i hela ålens utbredningsområde. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål har utarbetat en nationell plan för förvaltning av ål. fick sin plan godkänd av Europeiska kommissionen . Åtgärder pågår i linje med den svenska ålförvaltningsplanen som syftar till att påskynda processen med att successivt återuppbygga det europeiska ålbeståndet. Regeringen följer nogsamt ålbeståndets utveckling och arbetet med den svenska ålförvaltningsplanen.
frs · H8122674 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2674 av (M) Stiftelser som inte får del av projektstöd har frågat mig om jag tänker se till att stiftelser som gör stora insatser i civilsamhället också kan få möjlighet att söka bidrag för insatser som riktar sig till särskilt utsatta under coronapandemin. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för civilsamhället som frågeställaren visar. Virusutbrottet innebär stora utmaningar för såväl enskilda människor som för det offentliga och det civila samhället. Regeringen ser och uppskattar det viktiga arbete som olika aktörer i civilsamhället gör i denna situation. Sedan pandemin bröt ut har regeringen vidtagit en mängd åtgärder för att underlätta civilsamhällets insatser och för att lindra de negativa ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Även flera av de stödåtgärder som regeringen beslutat för företag och arbetsgivare kommer civilsamhällets organisationer till del. Frågeställaren påpekar att stiftelser inte kunnat ta del av det projektstöd som togs fram för insatser för socialt särskilt utsatta under pandemin. Stödet som togs fram gavs dock i form av ett organisationsbidrag. Formen organisationsbidrag möjliggjorde att medlen kunde komma till nytta snabbt och underlätta utökade insatser. Även det stöd som togs fram för civilsamhällets arbete med bl.a. våldsutsatta kvinnor gavs i form av ett organisationsbidrag. I en extra ändringsbudget beslutades att tillföra till dessa satsningar och vårändringsbudget föreslås att ytterligare tillförs. För mig och regeringen är det naturligt att statliga organisationsbidrag har krav om demokratisk uppbyggnad. finns det samsyn hos partier om att ställa krav på detta och just nu arbetar regeringen även med att tydliggöra krav på att verksamheten ska respektera demokratins idéer. Kriteriet om demokratisk uppbyggnad som finns för organisationsbidrag utesluter som huvudregel associationsformen stiftelser. Även i bidragsformerna verksamhets- och projektbidrag är kriteriet om demokratisk uppbyggnad huvudregel men undantag kan där göras för exempelvis stiftelser. Regeringen följer utvecklingen av pandemin noggrant och är mån om att underlätta civilsamhällets insatser och att lindra de negativa ekonomiska konsekvenserna av pandemin.