ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113285 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3285 Platser i Kriminalvårdens häkten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter den omfattande internationella insatsen Trojan Shield, där 155 av 800 greps i , har de redan hårt belastade häktena fått stora problem med att inhysa de kriminella. Genom att ställa in våningssängar har man försökt lösa situationen. Till säger , chef för häkten och anstalter, att ”det var fullt redan innan i storstadshäktena. skjutsar vi vissa till mindre orter och dubbelbelägger alla celler som går”. Beläggningsgraden i hans verksamhet var redan före razzian. En lösning vore att leasa platser utomlands i länder där kostnaden per plats även är avsevärt mindre. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa problemet med bristen på häktesplatser, och vad är ministerns syn på att leasa platser utomlands?
fr · H8113286 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3286 Parallell rättskipning i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I har den klanstyrda romska gruppen upprätthållit sin egen parallella rättskipning och getts möjlighet att inrätta egna domstolar i stadens lokaler. Bland annat frikändes en romsk man från att incestuöst ha våldtagit en minderårig dotter, och allmänt har domstolarna använts för att upprätthålla det traditionella romska hedersförtrycket. I samband med avslöjandet förnekade den socialdemokratiska politiska ledningen i staden att man känt till verksamheten. Men enligt en inspelning som kommit över larmades kommunalrådet och tillika ordföranden för både kulturnämnden och Malmös särskilda råd för den romska minoriteten, (S), om klanrättegångarna . På inspelningen hörs kommunalrådet säga ”Oj”, när hon får reda på att stadens lokaler används för det parallella romska rättsväsendets hedersförtryckande klanrättegångar. Men efter det spontana utbristandet konstaterar hon: ”Jag vet inte vad jag kan göra åt det.” Något senare i samtalet framgår det dock att det inte är så mycket en fråga om vad Trollmyr kan och har befogenhet att göra. Det handlar mer om vad hon vågar göra för att inte kollidera med stadens policy om den romska gruppen och vad som gynnar respektive kan skada hennes politiska karriär. Hon säger: ”Vad ska jag göra, lägga ner verksamheten? Då begår jag politiskt självmord.” I har skattepengar avsatts för ett projekt för ”romsk inkludering”. Projektet drivs bland annat genom kommunalt finansierade RIKC (Romskt informations- och kunskapscenter). I ett uppmärksammat informationsmaterial som centret producerat talas det, enligt Samnytt, om ”romsk lagstiftning” där svensk lag ersätts av romsk klanrättskipning som bland annat omfattar utdömande av straff, skadestånd och uteslutning. Man tillåter alltså parallella rättskipningar, och justitieministerns egna partikamrater i den politiska ledningen i blundar för det. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av den parallella rättskipningen med egna domstolar i ?
fr · H8113287 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3287 Lotsplikten på inre vattenvägar av (C) till Infrastrukturminister (S) fick igång sin första godspendel i tidtabellsbunden trafik med trafik mellan Norvik och Mälarhamnar. Trafiken kommer att bedrivas med ett fartyg som är EU-klassat för just inre vattenvägar, något som möjliggjorts genom den utökning av inre vattenvägar som precis blivit godkänd av Transportstyrelsen. Dessutom har , med stöd av , genomfört åtgärder i farleden ut från Norvik för att möjliggöra denna typ av trafik. Linjen beräknas avlasta det redan hårt belastade vägnätet i och runt från cirka 400 lastbilar . Därigenom förbättras trafiksäkerheten på våra vägar, och luftföroreningarna minskar liksom påverkan på vårt klimat. När linjen nu startas visar det sig att lotskostnaden utgör av den totala transportkostnaden. () släppte 2020 en rapport som bekräftar denna bild. Rapporten i och – transportkostnader, avgifter och transportmönster visar att för utgjorde farledsavgiften mellan av de totala transportkostnaderna före avgiftsförändringen 2017 och mellan efter avgiftsförändringen 2018. Lotsavgifterna utgjorde mellan av transportkostnaderna 2017 och mellan 2018. Både före och efter förändringen i avgiftssystemet har lotsavgifternas andel av de totala avgifterna per deklarerat anlöp (farleds- plus lotsavgifter) legat på i . Rapporten baseras på transportkostnader för fartyg i längre rutter, det vill säga till och från . Mälarhamnars kunder som kör linjefartyg ––redovisar med ”öppna böcker” de statliga avgifternas andel på 22–per deklarerat anlöp. Både omfattningen på kraven för lotsplikt och storleken på lotsavgifterna är avsevärt större än i . Det är i fartygsrutter inom , tillsammans med inlandssjöfarten, som den faktiska överflyttningspotentialen mellan väg och sjö finns. Det är också där vi har största handelsutbyte. Transportstyrelsen reglerar lotsplikten för sjöfarten och har i sitt nya förslag till lotsföreskrifter visat att lotspliktsreglerna snarare blir ännu strängare för just . Regeringen indikerade i den nationella godsstrategin att ska erbjuda det bästa regelverket för sjöfarten i och att åtgärder för att underlätta tillämpningen av de nya regelverken ska prioriteras. Vidare pekar regeringen på att den ska se över hur ett mer riskbaserat lotspliktsregelverk kan utformas för att skapa ett modernt och enhetligt regelverk samt se över vilka tekniska och administrativa förutsättningar som finns för att effektivisera lotsningsverksamheten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att möjliggöra för godspendlar på genom mer funktionsbaserade lotskrav likt det som finns på kontinenten?
fr · H8113288 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3288 Rättsstatlighet i EU av (M) till Statsrådet (S) Rättsstatsprincipen är en central del av EU-samarbetets värden, identitet och funktionssätt. Detta inbegriper bland annat att yttrandefrihet och fria medier ska värnas, likaså att korruption ska bekämpas på ett resolut sätt och att domstolarnas oberoende ska upprätthållas. I ett tryggt ska det vara en självklarhet att alla människors fri- och rättigheter respekteras. presenterade kommissionen en rapport som utvärderar hur rättsstatens principer förverkligas inom EU. Rapporten utvärderade läget i samtliga 27 EU-länder. visar rapporten att vissa medlemsstater kontinuerligt brutit mot rättsstatsprincipen. trädde en ny förordning i kraft som gör det möjligt att stoppa utbetalningar av EU-medel till medlemsstater som inte lever upp till rättsstatens principer. och har ställt sig kritiska och vänt sig till för att få lagen ogiltigförklarad. har kritiserat för att den inte lever upp till förväntningarna och genomförandet av lagstiftningen. Enligt ett resolutionsförslag från föreslår man därför att ska kunna dras inför rätta om den inte stoppar utbetalningar av EU-bidrag till länder som bryter mot rättsstatens principer. Vi moderater har varit tydliga med att den nya rättstatsmekanismen skyndsamt ska börja användas. Med anledning av detta önskar jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att inom EU ta några initiativ gällande villkorlighetsordningen för att börja tillämpa förordningen trots att domstolens prövning drar ut ?
fr · H8113289 · 2021-06-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:3289 Trygghet för företagare i hela landet av (SD) till Statsrådet (S) Företagare på landsbygden, primärt inom bygg- och anläggningssektorerna och jord- och skogsbruksnäringarna, är utsatta för systematisk brottslighet. Det som tillgrips är allt från bränsle och redskap till kompletta anläggnings- eller jordbruksmaskiner. Situationen är så allvarlig att landsbygder i vissa kretsar målas ut som ett paradis för stöldligor, inhemska såväl som tillresta. Särskilt riktade polisiära insatser efterfrågas därför i syfte att stävja utvecklingen. Branschorganisationen Företagarna visade i en rapport hur företagare verksamma på landsbygden och i mindre städer är utsatta för brott i högre grad än företagare som bedriver sin verksamhet i storstäder. Rapporten ger också vid handen att det är stölder som är den snabbast ökande formen av brott. Till detta kommer också ett mörkertal då endast tre av tio företagare på landsbygden uppger att de anmält de brott de utsatts för. En bidragande orsak till detta är den omständigheten att de brottsutsatta upplever att polisen saknar resurser och förmåga att utreda brotten. En grundläggande demokratisk rättighet är att alla, privatpersoner såväl som företagare, skyddas mot brottslighet, oavsett var i landet de bor och verkar. Polisens och de rättsvårdande myndigheternas faktiska och upplevda förmåga att såväl förebygga som beivra brott är en viktig faktor för att människor och företag ska vilja och kunna bo och verka i landets alla delar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte att säkerställa en tillfredsställande polisiär närvaro och förmåga i samtliga delar?
fr · H8113290 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3290 Trafiksituationen på av (M) till Infrastrukturminister (S) Avstängning av i sker ofta vid stillastående köer. Det är helt och hållet en säkerhetsfråga eftersom det saknas sprinklers i tunneln för att kunna hantera bränder. Man måste kunna säkerställa att det inte är för många fordon i tunneln . Detta ställer naturligtvis till problem för många delar av stadens trafik när tunneln är full och infarter stängs av, vilket leder till kaos på många ställen. När byggdes installerades aldrig sprinklers, vilket i sig är märkligt, men frågan är nu hur problemet kan lösas. när vi får fler och fler elbilar på våra vägar är det än viktigare att kunna ha bra beredskap. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att kunna förbättra trafiksituationen för de berörda kring , och kommer det att komma sprinklers på plats?
fr · H8113291 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3291 Väntetider för personnummer av (M) till Finansminister (S) Från olika kommuner i , bland annat och , rapporteras att det tar alltför för invånarna i deras kommuner att få personnummer. Det handlar om väntetider på omkring , och det gäller både nyanlända och svenskar som flyttat hem igen. Det här skapar naturligtvis stora problem för dem. Exempelvis kan den som inte har ett personnummer inte ta del av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsinsatser, vilket gör att personer som behöver insatserna som inte ges möjlighet att ta del av dem. De kan heller inte ställa sig i bostadskö och heller inte skaffa mobilt internet och bank-id, vilket försvårar det mesta i vardagen – allt från att boka vaccin till att delta i distansundervisning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad är anledningen till de långa väntetiderna, och vad avser ministern att göra för att förbättra situationen?
fr · H8113292 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3292 Gränsgångare och demokratin av (KD) till Statsrådet (S) Enligt våra nordiska statsministrars vision ska blir världens mest hållbara och integrerade region . Som läget är nu har vi fortfarande en lång väg att gå, inte minst efter allt som har hänt under pandemin och de restriktioner som införts mellan olika länder. Om du är gränsgångare med arbete i och dessutom folkvald i en svensk politisk församling där arvode utgår, blir den norska arbetsgivaren skyldig att betala svensk arbetsgivaravgift på din norska lön. Då den svenska arbetsgivaravgiften är högre än den norska är det inte alls säkert att arbetsgivaren godtar detta. Därmed måste man välja mellan att ha kvar jobbet eller ha kvar sina politiska uppdrag. Detta leder till att de flesta lämnar sina politiska uppdrag. Eftersom andelen gränsgångare ändå är ganska stor längs gränsen mot diskvalificeras här många eventuella politiker. Detta i då det generellt är svårt att få folk att engagera sig politiskt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att montera ned detta gränshinder?
fr · H8113293 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3293 Felaktiga utbetalningar från av (SD) till Statsrådet (S) Enligt arbete med att kontrollera eventuella felaktigheter i utbetalningar inom myndigheten framgår det att mer än vartannat stickprov, 167 av 316 ärenden, innehöll beslut som har fattats på felaktig grund. Man valde att göra stickprov mot ansökningar om allmän pension från annat land i huvudsak från personer som invandrat från numera Bosnien och . Kontrollen har lett till återkrav om , och 34,3 miljoner är stoppade från framtida utbetalningar. avser nu att utöka stickprovskontrollen till att omfatta fler länder. Det är bra att intensifierar sitt arbete med att minska felaktiga utbetalningar, men systemet borde vara säkrare utformat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stärka legitimiteten och säkerheten i pensionssystemet så att beslut inte ska kunna fattas på felaktiga grunder?
fr · H8113294 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3294 Farmakologisk behandling inom kriminalvården av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Personer som har blivit utsatta för flera traumatiska upplevelser i barndomen löper tolv gånger större risk att begå självmord än övriga. Sexuella övergrepp är en traumatisk upplevelse, och av alla barn i blir utsatta för sexuella övergrepp. Det motsvarar ungefär 452 000 barn. Vi får inte ha lite halvt osäkra åtgärder som vi tror har effekt och som vi tror används för att motverka att dömda pedofiler inte begår fler brott. Ett tydligt exempel på detta är den frivilliga farmakologiska behandlingen inom kriminalvården, eller kemisk kastrering som det också ofta kallas. Här finns pågående forskning i , och enligt läkarna/forskarna visar den goda resultat. Enligt har endast 40–50 personer gått i sådan behandling . Utredningstjänsten kunde inte få fram om det finns vetenskapliga studier som visar att behandlingen har god effekt. Man kunde heller inte följa upp hur många som har fullföljt behandlingen eftersom kriminalvården inte följer upp detta. Av uppgifterna framgår heller inte hur många av de klienter som deltar i behandlingen som har dömts för sexualbrott mot barn. Vi måste ha ordning och reda i de metoder som vi lutar oss mot och som vi tror har effekt. Detta måste regeringen ha koll på. Samhällets skyddsnät har brustit . Det ska vara viktigare att skydda våra barn än att undvika att trampa en potentiell förövare på tårna. Barns rätt att inte utsättas för risker ska sättas i främsta rummet. När det gäller farmakologisk behandling för personer som har begått sexualbrott ska det utredas om det har god effekt. Det ska också följas upp hur många som fullföljer behandlingen. Den forskning som vi ska lutas oss mot måste också säkerställas och inte baseras på uppgifter som lämnas på frivillig basis där dömda pedofiler ska svara på frågor som rör deras sexualitet och sexuella drift. Hur kontrollerar man att dessa uppgifter stämmer? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att det kontrolleras hur många dömda sexualbrottslingar som ingår i farmakologisk behandling och fullföljer densamma?
fr · H8113295 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3295 A-kassa och timanställning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under pandemin har många jobb försvunnit, och vissa branscher har drabbats extra av uppsägningar och minskad omsättning i företagen. Detta för att man noga följer de restriktioner som regeringen och har utfärdat. När nu delar av verksamheter så stilla börjar få vakna till, som till exempel restaurangbranschen som fått tillstånd till längre öppettider, fattas personal. Personal som man tvingats säga upp har hittat andra jobb eller kanske börjat på en utbildning, och vissa går på a-kassa. Detta gör att man stöter på nästa dilemma: personalbrist. En stor del av personalen på en restaurang arbetar vanligtvis heltid. Detta förutsätter dock att man vet att verksamheten kan fungera fullt ut. Så är nu inte fallet, och för många kan en tillfällig timanställning vara ett alternativ för att sedan förhoppningsvis kunna återgå i fast tjänst då pandemin är över. Men så fungerar inte systemet med a-kassa. Bryter man sin arbetslöshet med att arbeta timtid förlorar man sin a-kassa och därmed sin egen eller familjens försörjning. Detta innebär att man avstår enskilda dagars jobb på timma hellre än att man jobbar. Under pandemin är framtiden för många restauranger osäker och man kan bara erbjuda enskilda arbetspass. Att då frånta personer som bara kan få jobb enskilda dagar a-kassa och branschen den möjlighet som finns att sakta starta upp sin verksamhet verkar helt bakvänt. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är ministern villig att se över de regler som finns för timanställning och bara avdrag i a-kassa för arbetade dagar som en del i undantagen och återstarten av företagen efter pandemin?
fr · H8113296 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3296 Effekten av farmakologisk behandling av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Konsekvenserna av att utsättas för sexualbrott som barn är kända och är en akut folkhälsofråga. Personer som har blivit utsatta för flera traumatiska upplevelser i barndomen löper tolv gånger större risk att begå självmord än övriga. Sexuella övergrepp är en traumatisk upplevelse, och av alla barn i blir utsatta för sexuella övergrepp. Det motsvarar ungefär 452 000 barn. Vi får inte ha lite halvt osäkra åtgärder som vi tror har effekt och som vi tror används som metod för att förebygga sexualbrott mot barn. Ett tydligt exempel på detta är den frivilliga farmakologiska behandlingen inom kriminalvården, eller kemisk kastrering som det ofta kallas. Det finns pågående forskning i om detta och enligt läkarna/forskarna visar den på goda resultat. Enligt har endast 40–50 personer gått i sådan behandling . Utredningstjänsten kunde heller inte få fram om det finns vetenskapliga studier som visar att behandlingen har god effekt. Man kunde heller inte följa upp hur många som har fullföljt behandlingen eftersom kriminalvården inte följer upp detta. Av uppgifterna framgår heller inte hur många av de klienter som deltar i behandlingen som har dömts för sexualbrott mot barn. Vi måste ha ordning och reda i de metoder som vi lutar oss mot och som vi tror har effekt. Detta måste regeringen ha koll på. Samhällets skyddsnät har brustit . Det ska vara viktigare att skydda våra barn än att undvika att trampa en potentiell förövare på tårna. Barns rätt att inte utsättas för risker ska sättas i främsta rummet. När det gäller farmakologisk behandling för personer som har begått sexualbrott ska det utredas om det har god effekt. Det ska också följas upp hur många som fullföljer behandlingen. Den forskning som vi ska lutas oss mot måste också säkerställas och inte baseras på uppgifter som lämnas på frivillig basis där dömda pedofiler ska svara på frågor som rör deras sexualitet och sexuella drift. Hur kontrollerar man att dessa uppgifter stämmer? Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern säkerställa att de metoder och behandlingar som kriminalvården använder sig av har evidensbaserad effekt?
fr · H8113297 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3297 Miljöbilsdefinitionen av (M) till Infrastrukturminister (S) I svaret på min skriftliga fråga 2020/21:3037 förklarar infrastrukturministern mycket riktigt att den andel som enligt EU:s upphandlingsdirektiv ska uppfylla en miljöbilsdefinition ska uppgå till . Det innebär att resterande av upphandlade fordon mycket väl skulle kunna fortsätta att vara till exempel etanol- och/eller biogasfordon. Trots det har regeringen aviserat att den redan nu lägger om miljöbilsdefinitionen, vilket i sin tur skulle hindra bilar med förbränningsmotor och biodrivmedelsdrift att komma i fråga för offentlig upphandling. Enligt uppgift finns det inga sådana krav på att införa en miljöbilsdefinition i EU:s direktiv. Detta skulle i så fall bli en överimplementering Inom politiken brukar vi tala om vikten av teknikneutralitet och att det är det faktiska utsläppet som ska mätas och regleras. Likaså är vi allt fler som arbetar för att helhetssyn och livscykelperspektiv ska vinna gehör eftersom det är viktigt för bioekonomin. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka skäl ligger till grund för att ministern avser att införa en ny miljöbilsdefinition ?
fr · H8113298 · 2021-06-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:3298 Nya genomiska tekniker och EU av (M) till Statsrådet (S) diskuterade EU:s ansvariga ministrar kommissionens studie om användningen av nya genomiska tekniker. Inför miljörådets möte fördes en diskussion i frågan i miljö- och jordbruksutskottet som mynnade ut i att utskottet stod bakom regeringens förslag till ståndpunkt. I densamma uttryckte regeringen bland annat följande: ”Regeringen ser positivt på att man tar mer hänsyn till produktens egenskaper och användning vilket skulle möjliggöra en bättre analys av produktens säkerhet med avseende på människors och djurs hälsa och miljön. Tekniska framsteg och innovationer bör användas för att påskynda omställningen till ett hållbart livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras.” Detta hade varit viktiga och värdefulla ord att nämna vid ministrarnas diskussion. Men som enda land i EU valde att inte säga något alls. Det är anmärkningsvärt med tanke på den stora betydelse den nya genomiska tekniken kan få för den framtida livsmedelsförsörjningen. Men också för det efterlängtade besked som kommissionens studie innebar för samhälle, forskare och företag. Det är därför viktigt att den fortsatta processen i EU landar rätt och verkligen tar mer hänsyn till produkters egenskaper och användning. Så som regeringen mycket klokt aviserade i miljö- och jordbruksutskottet och också borde ha yttrat på miljörådet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Av vilka skäl avstod från att yttra sig under denna punkt, och hur kommer statsrådet att nu agera för att EU-processen ska riktas in mer på produkters egenskaper och användning?
fr · H8113299 · 2021-06-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:3299 Politiska vildar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har frågat om justitieministern avser att vidta några åtgärder för att förhindra att politiska vildar kan rubba mandatfördelningen i politiska församlingar. Svaret han gav var att en ledamot själv avgör om han eller hon ska lämna sitt förtroendeuppdrag eftersom det är uppdrag som ledamoten fått av sina väljare. Detta stämmer inte. Förutsatt att en ledamot inte blivit personkryssad in i en politisk församling så har väljarna i första hand gett det parti som ledamoten företräder ett visst antal mandat. Förtroendet och därmed mandatet har alltså getts till det aktuella partiet och inte till en specifik person. Mandatet bör därför tillhöra partiet och inte personen. I det fall en ledamot som inte blivit inkryssad, och därmed personvald, väljer att lämna partiet vars mandat han eller hon sitter på bör även mandatet automatiskt fråntas personen. Mandatet bör i stället gå till den person som står på tur enligt partiets valsedel. Eftersom regelverket inte ser ut på detta sätt har det i kommun uppstått en situation där mandatfördelningen i kommunfullmäktige inte avspeglar folkets röster. Det är ett demokratiskt problem som innebär ett demokratiskt underskott. Att detta inte varit ett problem historiskt sett avseende riksdagsledamöter förtar inte situationens allvar. Mot denna bakgrund vill jag återigen fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förändra situationen?