ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912598 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:598 av (M) Elektrifieringsstrategin har frågat mig när jag och regeringen avser att avlämna regeringens elektrifieringsstrategi. Regeringen tar med elektrifieringsstrategin ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn att möjliggöra en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till klimatmål. Arbetet med elektrifieringsstrategin är i sitt slutskede. Regeringen avser att fatta beslut om strategin . Precis som säger så finns ett behov av att bygga ut elinfrastrukturen och mycket händer på detta område utöver elektrifieringsstrategin. Regeringen har bland annat fattat beslut om att ge () i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. Vidare planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod.
frs · H912599 · 2021-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:599 av (M) organisation för krishantering och fråga 2021/22:600 av (M) Ansvaret för krishanteringsrådet har frågat mig när jag avser att genomföra den aviserade flytten av kansliet för krishantering till Statsrådsberedningen och vilken statssekreterare som då ska ansvara för att leda det samlade krishanteringsarbetet. Han har också frågat mig om krishanteringsrådet fortsatt ska ledas av inrikesministerns statssekreterare eller om ansvaret för detta råd, i likhet med kansliet för krishantering, kommer att flyttas till Statsrådsberedningen. I förordningen (1996:1515) med instruktion för anges att det för krishantering finns en grupp för strategisk samordning. Regeringen har beslutat att gruppen för strategisk samordning ska ledas av en statssekreterare i . Jag har beslutat att gruppen för strategisk samordning ska ledas av statsministerns statssekreterare. Chefstjänstemannen för krishantering finns i Statsrådsberedningen. Flytten av kansliet för krishantering är föremål för samverkan. Inriktningen är att organisationsförändringen ska ske . beslutade regeringen att statsministerns statssekreterare ska vara ordförande i krishanteringsrådet.
frs · H912600 · 2021-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:599 av (M) organisation för krishantering och fråga 2021/22:600 av (M) Ansvaret för krishanteringsrådet har frågat mig när jag avser att genomföra den aviserade flytten av kansliet för krishantering till Statsrådsberedningen och vilken statssekreterare som då ska ansvara för att leda det samlade krishanteringsarbetet. Han har också frågat mig om krishanteringsrådet fortsatt ska ledas av inrikesministerns statssekreterare eller om ansvaret för detta råd, i likhet med kansliet för krishantering, kommer att flyttas till Statsrådsberedningen. I förordningen (1996:1515) med instruktion för anges att det för krishantering finns en grupp för strategisk samordning. Regeringen har beslutat att gruppen för strategisk samordning ska ledas av en statssekreterare i . Jag har beslutat att gruppen för strategisk samordning ska ledas av statsministerns statssekreterare. Chefstjänstemannen för krishantering finns i Statsrådsberedningen. Flytten av kansliet för krishantering är föremål för samverkan. Inriktningen är att organisationsförändringen ska ske . beslutade regeringen att statsministerns statssekreterare ska vara ordförande i krishanteringsrådet.
frs · H912601 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:601 av (C) Utbyggnad av bredband har frågat mig om regeringens bredbandsmål är desamma som formulerats tidigare, nämligen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet samt att hela ska ha tillgång till snabbt bredband, och vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att målen faktiskt ska uppnås. Målen i bredbandsstrategin är långsiktiga och följs kontinuerligt upp. När det gäller 2023-målet ska (), enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet, se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång där inga marknadsmässiga lösningar finns. Regeringen har också gett PTS i uppdrag att främja god mobiltäckning och tillgång till grundläggande telefoni och internet i hela landet. Uppdraget innebär en analys om stödnivåerna i förordningen ovan är fortsatt relevanta, informationsspridning till konsumenter om åtgärder som kan vidtas på egen hand för att förbättra mobiltäckningen, samt stickprovsmätningar från operatörernas mobiltäckningskartor. När det gäller 2025-målet, avsätter regeringen till det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad , precis som poängterar Dessutom remitteras, t.o.m. , ett förslag om undantag från lokaliseringsprincipen för . Med förslaget till ny lag ska ett kommunalt stadsnät kunna bygga ut sitt bredbandsnät till exempelvis hushåll och företag, även om de befinner sig i en annan kommun. Syftet är att underlätta utbyggnaden av snabbt bredband. Satellitlösningar kan bidra till att nå hushåll och företag med uppkopplingshastigheter /s. Regeringen har därför gett PTS i uppdrag att analysera satellitmarknaden och dess utveckling, möjligheter, risker och sårbarheter samt vilka åtgärder som kan vidtas för att främja att fler kan få ta del av sådan uppkoppling. Det är viktigt att främja utbyggnaden av bredband i hela landet genom att verka för en god samverkan mellan de aktörer som har viktiga roller. Regeringen har därför fattat beslut om fortsatt arbete för Bredbandsforum . Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och fortsatt stöd för att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även under perioden 2021−2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv.
frs · H912602 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:602 av (SD) Pandemin och julborden har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen kommer att vidta för de restaurangägare som har fått ställa in sina julbord på grund av restriktionerna, och när dessa åtgärder avses att vidtas. har haft en ökad smittspridning och en ökad belastning på sjukvården. Därför har regeringen beslutat att återinföra åtgärder som kan hjälpa till att minska smittspridningen, till exempel genom att underlätta för människor att stanna hemma vid sjukdom. De smittskyddsåtgärder som införts har i vissa fall inneburit beteendeförändringar som i sig kan ha negativ inverkan på vissa verksamheter. Många av de drabbade företagen är restauranger som förlorar intäkter när exempelvis julbord avbokas med kort varsel. För att stötta svenska jobb och stärka företagens möjligheter att överbrygga konsekvenserna av pandemin har regeringen därför meddelat att vi avser föreslå att det ordinarie omställningsstödet och omsättningsstöden till enskilda näringsidkare och handelsbolag återinförs för månad. Stöden söks retroaktivt och kommer att ingå i en extra ändringsbudget som regeringen avser att överlämna till . Regeringen följer utvecklingen noggrant och är beredd att införa ytterligare stödåtgärder för företag om det behövs. Dessa kommer införas baserat på vilka restriktioner som införs och en bedömning av vilken påverkan dessa har på sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen.
frs · H912603 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:603 av (C) Åtgärder mot pågående export av miljöbilar har frågat mig om jag avser att lägga fram ett förslag som syftar till att förhindra exporten av miljöbilar i enlighet med ambitionerna i klimathandlingsplanen, och i så fall när. Det är inte tillåtet för ett medlemsland i EU att införa regler som strider mot . Ett förbud mot eller en restriktion av saluföring av en vara kan strida mot den fria rörligheten på den inre marknaden. När medlemsstaten utformar regler som rör saluföring av en vara behöver medlemsstaten därför beakta . remitterade en promemoria med förslaget att mottagaren av en bonus ska bli återbetalningsskyldig om miljöbilen exporteras . Förslaget anmäldes även till Europeiska kommissionen enligt rådets direktiv om tekniska föreskrifter. Europeiska kommissionen framförde inga invändningar mot förslaget. Förslaget fick däremot viss kritik från majoriteten av remissinstanserna. Oavsett om ett återkrav skulle riktas mot bonusmottagaren eller om det skulle riktas mot den senaste ägaren av bilen måste bestämmelserna alltså vara förenliga med såväl nationell lagstiftning som och internationella handelsregler. pågår alltjämt ett arbete med att undersöka olika tänkbara alternativ för att minska de samhällsekonomiska kostnaderna för exporten av subventionerade miljöbilar. Regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H912604 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:604 av (L) indragna tågutrop har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla synnedsattas och kognitivt funktionsvarierades resande och ge dem möjlighet till fortsatt självständighet. Transportsystemet ska utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Det är därför angeläget med en universell utformning av transportsystemet och att arbetet med krav, riktlinjer och standardisering för tillgänglighet får fortsatt hög prioritet. Det är också viktigt att hinder mot tillgänglighet identifieras. Jag välkomnar därför beslutet från att behålla högtalarutropen på järnvägsstationerna till dess att en väl fungerande ersättning finns på plats. Jag kan konstatera att arbetet med att förbättra tillgängligheten i transportsystemet är ett ständigt pågående arbete och att det alltid kommer finnas möjlighet till ytterligare förbättringar. Jag förutsätter att fortsätter dialogen med och andra ideella organisationer för att försäkra sig om konstruktiva lösningar.
frs · H912605 · 2021-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:605 av (L) Rätt att införa estetiska injektionsbehandlingar har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen övervakar vilka ytterligare yrkeskategorier som eventuellt har erforderlig kompetens för att i föreskrift ges bemyndigande att utföra estetiska behandlingar eller injektioner. Inom skönhetsbranschen utförs många olika sorters behandlingar, och marknaden kännetecknas av en innovation av behandlingar som introduceras för olika estetiska ändamål. I flera fall bedöms de behandlingar som omfattas av lagen innebära betydande hälsorisker. Det är viktigt att bestämmelserna i lagen får avsedd verkan och ligger i takt med den faktiska utvecklingen. I förarbetena till lagen om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar anges att en myndighet bör få i uppdrag att göra en uppföljning avseende lagens effekter på patientsäkerheten, förekomst av skador och eventuella behov av reglering gällande andra riskfyllda estetiska behandlingar. Dock måste lagen ha varit ikraft för att en uppföljning ska göra någon nytta. Inspektionen för vård och omsorg () har tillsynsansvar för området, och , , och samverkar i frågor som rör den nya lagstiftningen. Regeringen följer utvecklingen på området och behovet av uppföljning i dialog med de berörda myndigheterna.
frs · H912607 · 2021-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:607 av Kopparklint (M) Opartisk läkarbedömning i försäkringsfrågor Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att försäkringstagare ska få en objektiv läkarbedömning i personskaderegleringsärenden. I svar på riksdagsfrågorna 2020/21:643, 2020/21:1935 och 2020/21:2019 redogörs för den stora mängd utredningar och rapporter som har gjorts när det gäller bl.a. försäkringsföretagens medicinska bedömningar. Bland de skäl mot ett statligt tillsynsansvar som lyfts fram i dessa utredningar nämns bl.a. att staten genom ett tillsynsansvar som omfattar försäkringsbolagens medicinska rådgivare indirekt skulle få inflytande över den privata skaderegleringen (prop. 2009/10:210 s. 170). I frågesvaren redogörs också för de åtgärder som försäkringsbranschen vidtagit för att höja förtroendet för branschens skadereglering. Det är som utövar tillsyn över försäkringsföretagens skadereglering. Den ska liksom företagens övriga verksamhet följa god försäkringssed. tillsynsverksamhet utvärderas fortlöpande av regeringen. görs bedömningen att det inte finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av försäkringsföretagens skadereglering.
frs · H912610 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:610 av (SD) Hotad strategi för fossilfri vätgas har frågat näringsministern om ministern avser att, inom sitt ansvarsområde, vidta åtgärder för att fossilfria vätgasstrategi inte ska hindras av syn på hur vätgasen ska utvecklas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan som ställer är relevant eftersom fossilfri vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. Regeringen anser att fossilfri vätgas kan bidra till minskade utsläpp av växthusgaser i sektorer där direkt elektrifiering inte är möjligt eller svår att genomföra inom överskådlig tid. Regeringen avser därför verka för att vätgas producerad ur alla former av fossilfri energi ska kunna användas för att nå vätgasmål. lämnade () in ett förslag på nationell vätgasstrategi. bereds förslag och nästa steg för strategin i .
frs · H912611 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:611 av (SD) Säkerhetsskydd och fråga 2021/22:618 av (M) Bluffmejl i försvarsministerns namn har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa adekvat skydd för att förhindra obehöriga att skicka mejl med som synlig avsändare. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att falska mejl kan skickas i försvarsministerns eller andra regeringsföreträdares namn. Efter Ekots reportage om falska mejl från har uppmärksamhet riktats mot vilka säkerhetsåtgärder som finns och inte finns på plats hos myndigheten. kan av säkerhetsskäl inte kommentera hur säkerhetsarbetet ser ut i detalj, men anpassar sina säkerhetsåtgärder utifrån olika hot- och riskbilder. Det finns olika säkerhetslösningar i som hanterar risken med mejl med falsk avsändare.
frs · H912612 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:612 av (S) har frågat mig hur jag ser på situationen i , och vad gör för att FN ska ta upp frågan om brott mot mänskliga rättigheter i . Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i . Regeringens syn på situationen i landet beskrivs i om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som senast publicerades . Särskilt noteras brister i yttrande- och press- och informationsfriheten. Regeringen ser mycket allvarligt på fallet med den svensk-bahrainske medborgaren som är dömd till livstids fängelse i . Detta har vi tydligt påtalat i våra kontakter med bahrainska företrädare samt på hög politisk nivå krävt att de mänskliga rättigheterna ska respekteras. Regeringen lyfter regelbundet situationen för mänskliga rättigheter i sina kontakter med , såväl som inom arbetet inom EU och FN. Detta innefattar även situationen för enskilda människorättsförsvarare.
frs · H912613 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:613 av (M) möjlighet till distansundervisning har frågat mig i vilken mån jag avser att verka för att undervisning för svenska elever ska kunna genomföras delvis digitalt i syfte att ge elever en högkvalitativ utbildning med ökande aktiv närvaro. Skolan är viktig för elevernas lärande, hälsa och framtid. Eleverna mår bäst och lär sig bäst när de är i skolan och får undervisning på plats i skollokalerna, dvs. Av den anledningen är huvudregeln att undervisningen i de obligatoriska skolformerna samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska bedrivas som närundervisning. Den undervisning som elever ska få möta ska vara lärarledd och en målstyrd process som syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Skolans socialiserings- och värdegrundsuppdrag riskerar att hamna i skymundan vid fjärr- eller distansundervisning eftersom lärandet tenderar att koncentreras till enbart inhämtande av kunskap. En del elever kan dock av olika skäl ha svårigheter att delta i närundervisning. Det kan t.ex. handla om medicinska, psykiska eller sociala skäl som gör att en elev har mycket svårt att delta i sådan undervisning. En möjlighet för dessa elever att då i stället få distansundervisning kan därför vara av stor betydelse. Fjärr- och distansundervisning regleras i skollagen (2010:800). De nuvarande bestämmelserna, som tillämpas , innebär att distansundervisning är möjlig för en begränsad tid och kan användas som särskilt stöd i grund- och gymnasieskolan om en elev inte kan delta i den ordinarie undervisningen och har dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik. I gymnasieskolan får distansundervisning i vissa fall användas för en hel utbildning. Fjärrundervisning kan användas om det saknas en behörig lärare eller om elevunderlaget är mycket begränsat. Distansundervisning får utföras av en huvudman som godkänts av . För att bli godkänd krävs det att huvudmannen har förutsättningar att utföra distansundervisning av god kvalitet och att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. För att möjliggöra tillfälliga avsteg från det ordinarie regelverket för skolan i syfte att motverka smittspridning under den pågående pandemin har regeringen meddelat förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Med stöd av förordningen får fjärr- eller distansundervisning under vissa förutsättningar användas som en tillfällig åtgärd för att motverka smittspridning. Skolinspektionen har på regeringens uppdrag genomfört distansinspektioner av fjärr- eller distansundervisning som bedrivits under pandemin och de bedömer att fjärr – eller distansundervisningen sällan kunnat erbjuda samma förutsättningar för lärande som närundervisning. Regeringen följer noga utvecklingen på detta område.
frs · H912615 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:615 av (SD) Avsaknad av svensk statistik om antisemitism har frågat bostadsminister och biträdande arbetsmarknadsminister varför det saknas statistik över antisemitism och vad statsrådet avser att göra för att statistik ska insamlas och presenteras . I sin fråga refererar till en rapport från för grundläggande rättigheter (FRA). Frågan har överlämnats till mig. (Brå) har i uppdrag att ta fram kunskap om hatbrott. Brå publicerar hatbrottsstatistik och däremellan publicerar Brå fördjupade studier på området. Hatbrottsstatistiken utgörs av polisanmälda brott där Brå har identifierat ett hatbrottsmotiv samt uppgifter om hur dessa brott har hanterats av rättsväsendet. Antisemitiska hatbrott är en av de kategorier som finns med i statistiken. Statistiken för kom . Anledningen till att statistiken saknas i den specifika rapporten från är att statistiken inte hade publicerats då rapporten skulle färdigställas. Det framgår av rapporten och detsamma gällde för exempelvis . gjorde Brå en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott på uppdrag av regeringen. I rapporten framkommer att antisemitism förekommer i breda lager av befolkningen och skär genom olika religioner, sekulära grupper, politiska positioner och ideologier. utgör antisemitismen en del av det ideologiska fundamentet i högerextrema och våldsbejakande islamistiska extremistmiljöer. Jag vill betona att antisemitiska hatbrott aldrig kan accepteras i ett demokratiskt samhälle. Därför är bekämpandet av hatbrott en prioriterad fråga för regeringen och myndigheterna i rättskedjan. Rasism är en grogrund för hatbrott. Det berör oss alla. För att bekämpa rasism och hatbrott krävs helhetssyn, långsiktighet och uthållighet. Regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott tar ett helhetsgrepp om frågorna och är ett viktigt verktyg i det arbetet.
frs · H912618 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:611 av (SD) Säkerhetsskydd och fråga 2021/22:618 av (M) Bluffmejl i försvarsministerns namn har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa adekvat skydd för att förhindra obehöriga att skicka mejl med som synlig avsändare. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att falska mejl kan skickas i försvarsministerns eller andra regeringsföreträdares namn. Efter Ekots reportage om falska mejl från har uppmärksamhet riktats mot vilka säkerhetsåtgärder som finns och inte finns på plats hos myndigheten. kan av säkerhetsskäl inte kommentera hur säkerhetsarbetet ser ut i detalj, men anpassar sina säkerhetsåtgärder utifrån olika hot- och riskbilder. Det finns olika säkerhetslösningar i som hanterar risken med mejl med falsk avsändare.
frs · H912619 · 2021-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:619 av (M) Värnandet av den europeiska säkerhetsordningen i förhållande till har frågat mig hur jag och regeringen avser att värna den europeiska säkerhetsordningen i förhållande till . Regeringen tillsammans med partners registrerar tilltagande konfrontativa retorik och uppgifterna om militär uppbyggnad gentemot och tar detta på stort allvar. Regeringen följer utvecklingen noga tillsammans med EU och övriga partners. Det förblir viktigt att EU och partners agerar enigt och tydligt när agerar i strid mot folkrätten, våra intressen och värderingar. Den transatlantiska relationen är central i detta avseende. har aktivt verkat för att EU ska stå upp för suveränitet och territoriella integritet, samt framhållit vikten av att EU tydligt kommunicerar att ytterligare aggressionshandlingar mot kommer att medföra betydande konsekvenser. Denna politik fick bland annat uttryck i Europeiska rådets slutsatser . Regeringen har konsekvent agerat för att värna den europeiska säkerhetsordningen, inklusive varje stats rätt att självständigt göra egna säkerhetspolitiska vägval. Detta har också varit en huvudprioritering under det svenska ordförandeskapet av 2021.
frs · H912620 · 2021-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:620 av (S) Den allmänna värnplikten har frågat mig om jag avser att bygga ut den allmänna värnplikten i . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget i närområdet behöver det svenska militära försvaret stärkas och den operativa förmågan öka. är under tillväxt och kommer att uppgå till drygt 90 000 befattningar när organisationen är personellt och materiellt uppfylld . Det kan jämföras med ca 60 000 befattningar . Antalet soldater och sjömän som kallas in till grundutbildning med värnplikt är relaterat till krigsorganisationens behov och syftar till att individen ska placeras på en krigsbefattning. Detta styr i sin tur antalet utbildningsplatser. För att säkerställa Försvarsmaktens behov av personal i krigsförbanden, kommer fler behöva genomföra grundutbildning med värnplikt. Grundutbildningsvolymerna kommer därför successivt att öka, från dagens 5 500 till 8 000 värnpliktiga .
frs · H912621 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:621 av (SD) Fler åtgärder mot riskfylld kreditgivning och överskuldsättning har frågat mig om jag avser att tillse att ett tilläggsdirektiv gällande återkommande utökad granskning, statistikföring och avrapportering om kreditgivning läggs till utredningen för motverkande av överskuldsättning. Utredningen om att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning har tillsatts. Uppdraget är både omfattande och brett. Utredaren ska bl.a. granska marknaden för konsumentkrediter och vid behov föreslå åtgärder som motverkar att krediter erbjuds eller lämnas till konsumenter som de inte har ekonomiska förutsättningar att betala tillbaka. Utredaren ska också föreslå hur kreditgivare kan få en bättre helhetsbild av en konsuments skulder. Något tilläggsdirektiv är inte aktuellt, i synnerhet inte i detta tidiga skede av utredningen.