ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112611 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2611 Samexistens mellan vindkraftverk och Försvarsmaktens behov av (C) till Försvarsminister (S) Minst en tredjedel av landyta har restriktioner som påverkar vindkraftsbyggandet. Försvarsmakten lämnar anmärkningar i av tillståndsprocesserna för vind- och vågkraft. Av de nya ansökningar som inkom 2014–2020 () fick (923) av verken inte tillstånd på grund av Försvarsmaktens veto, och av ändringsansökningarna var det (177). Av de verk som inte fick tillstånd i ändringansökan avslogs eller återkallades på grund av vetot. Mörkertalet är dessutom stort, eftersom de allra flesta låter bli att ansöka i områden som Försvarsmakten pekat ut som problematiska. I har vi stora restriktionsområden som har konsekvensen att vindkraftverk inte kan byggas vid optimala vindlägen, vilket leder till att fler vindkraftverk behöver byggas för att samma produktion ska uppnås. Därför var drivande för att ge Försvarsmakten i uppdrag i regleringsbrev att analysera en förbättrad samexistens för vindkraftverk inom restriktionsområdena, bland annat genom tidig samverkan och planering. I uppdraget ingick också att dra lärdomar från andra länder. Vi välkomnar att Försvarsmakten i samband med uppdraget har haft en ökad dialog med en del berörda aktörer, i syfte att sträva efter en förbättrad samexistens. Vi kan konstatera att uppdraget inte genomförts så som syftet var formulerat i regleringsbrevet, och att inga konkreta lösningar presenterats. Vi ser inte heller någon rimlig förklaring till varför man inte förmått genomföra uppdraget. För att få villkorade tillstånd på plats krävs en samsyn kring hur vindkraftverken och Försvarsmaktens intressen kan samexistera inom samma geografiska områden. Det är därför oroväckande att vi inte har en grund att stå på, när Försvarsmakten nu ska ta fram förslag till villkorade tillstånd, som uppdrogs i regleringsbrevet till Försvarsmakten . anser att samexistensen mellan vindkraftverk och Försvarsmaktens behov kan tillgodoses inom samma område i högre utsträckning, och att arbetet med att förbättra samexistensen behöver konkretiseras. Det behövs bland annat för att vi ska nå våra energipolitiska mål och för att möta ett väntat ökat energibehov i hela landet. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Hur avser ministern att agera mot bakgrund av att Försvarsmakten inte genomfört det uppdrag som tilldelades 2020?
fr · H8112612 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2612 En nedläggning av flygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) meddelade regeringen på en presskonferens att man vill lägga ned . Regeringen använder som tungt vägande skäl Swedavias utredning om att det är affärsmässigt att driva . Detta har dock tillbakavisats av ett privat konsortium som visar det omvända och som därför också är villigt att köpa för fortsatt drift. Miljö- och klimatminister kommentar om att det inte skulle vara några problem att få plats med både Brommatrafiken och den ordinarie Arlandatrafiken på eftersom båda flygplatserna i princip är helt tomma just nu är ytterst märklig. Vi vet att det kommer nya tider efter den rådande pandemin, där flygtrafiken förhoppningsvis återgår till tidigare omfattning och dessutom har möjlighet att öka. Per uttrycker också att man vill att en nedläggning ska gå snabbt då det aldrig har varit ett gynnsammare läge för avveckling än just . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har regeringen beaktat uppgifterna från det privata konsortiet som motsäger utredning, och avser regeringen att motarbeta att flygtrafiken återgår till tidigare omfattande trafik för att kunna möjliggöra att även ska kunna ha kapacitet för Brommatrafiken?
fr · H8112613 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2613 Överenskommelse för att få slut på den politiska krisen i av (SD) till Utrikesminister (S) undertecknades en överenskommelse i mellan regeringspartiet och oppositionspartierna Strategy Agmashenebeli, Lelo, Citizens, Republicans och Girchi i syfte att nå ett slut på den politiska kris som pågått sedan valet. Dock valde några oppositionspartier som UNM, EG och Labour att inte underteckna. Överenskommelsen har tagits fram av Europeiska rådets ordförande med stöd av EU:s och ambassadörer. Genom överenskommelsen är nu de flesta oppositionspartierna redo att inta sina platser i parlamentet så att det politiska arbetet kan fortsätta. Även enskilda ledamöter från de partier som ännu inte undertecknat överenskommelsen har valt att själva underteckna det och gå tillbaka till parlamentet. har åtagit sig att hjälpa det georgiska parlamentet att se till att överenskommelsen uppnår sina ambitioner och uppmanar nu dem som ännu inte undertecknat att göra så. , som ordförandeland inom , kan givetvis spela en viktig roll i att förmå samtliga att ansluta sig till överenskommelsen så att kan börja fungera fullt ut. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vidtar ministern några särskilda åtgärder för att förmå samtliga att underteckna den nya framförhandlade överenskommelsen, och vilka åtgärder i så fall?
fr · H8112614 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2614 Behandlingen av kristna munkar i av (S) till Utrikesminister (S) arresterades munken av polisen i staden i sydöstra . Han anklagades för samröre med . Bakgrunden till arresteringen är att knackade två personer på hos munken i klostret och begärde mat och dryck. dömdes munken till ett fängelsestraff och en månad. Som domskäl uppgavs att munken har ett samröre med . Han har under hela processen hållit fast vid att de två personerna begärt mat och dryck av honom. Munken är munk i den syrisk-ortodoxa kyrkan och tillhör ursprungsbefolkningen som var majoritetsbefolkning i sydöstra . Munken tjänstgör i klostret d'mor d'Qarno. Han bor ensam på klostret, som totalrenoverades . Klostret är beläget högt uppe på en avskild plats i bergen. Det är viktigt att förstå kontexten som dessa munkar lever i och vilken vardag de har. tar sig flera hundra personer till klostren, och det är en vanlig sed att bjuda besökare på mat och dryck. Munkarnas uppgift är aldrig att fråga vilka dessa är eller vad de gör på platsen; klostren är öppna för alla, oavsett religiös uppfattning. Som bekant pågår det en väpnad konflikt mellan den turkiska staten och PKK. Utöver de inblandade i konflikten drabbar denna konflikt de civila personer som bor i området, och framför allt hamnar den lilla gruppen kristna i kläm, som fortfarande bor kvar i området. Över tid har flera sådana händelse uppenbarat sig, då kloster och kyrkor men även religiösa personer hamnar i kläm och förföljs. Frågan här blir vad en ensam munk som bor uppe i bergen har för alternativ när det kommer personer till klostret och begär mat och dryck. Ska han neka dem detta och riskera att bli mördad eller ska han ge dem mat och dryck för att sedan slippa dem men dömas till ett fängelsestraff? Det här är förföljelse av den kristna befolkning som fortfarande bor kvar i sydöstra . Det enda man vill är att leva i fred men man hamnar i kläm på detta sätt. Hade staten kunnat skydda sina invånare så hade den ensamma munken inte behövt vara rädd för sitt liv. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kan ministern via EU verka för ett frisläppande och upphävande av munken dom?
fr · H8112615 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2615 Uteblivna svar på riksdagsledamots frågor av (SD) till Socialminister (S) En av främsta uppgifter är att kontrollera hur regeringen och myndigheterna sköter sitt arbete. Som ett led i denna kontrollmakt har, enligt 13 kap. 5 § regeringsformen, en riksdagsledamot rätt att ställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning. En interpellation ska besvaras från det att den har överlämnats till statsrådet. Om det inte förekommer något arbetsplenum i kammaren förlängs svarstiden med den tid som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas ska statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Svaret, ett så kallat förseningsbrev, anmäls och föredras i kammaren. Ett sådant meddelande får inte bli föremål för överläggning. lämnade jag in en interpellation (Munskydd mot smittspridning 2020/21:491) till socialminister . Interpellationen överlämnades dagen efter till och anmäldes . Sista svarsdatum var därför . Interpellationsdebatten var överenskommen att äga rum . får jag beskedet från kammarkansli att ”har meddelat att socialminister har fått förhinder . Därmed behöver din interpellationsdebatt för ip 491 Munskydd mot smittspridning tyvärr ställas in.” Nytt datum för att besvara interpellationen sattes till , men får jag nytt besked från kammarkansliet: ”har meddela att sr behöver ställa in alla interpellationer som hon skulle ha besvarat . Därmed flyttas din inplanerade interpellation 491 Munskydd mot smittspridning.” Därefter har jag inte hört någonting om när i tiden det kan bli aktuellt att besvara min interpellation eller ta en debatt med anledning av den. gick socialministern ut i medierna och meddelade att hon drabbats av sjukdom. Jag har full förståelse för att socialministern på grund av sjukdom inte kan besvara frågor. Jag önskar henne givetvis ett snabbt tillfrisknande. För riksdagsledamöter gäller att om man inte kan fullgöra sitt uppdrag ska man sjukanmäla sig. Rimligtvis borde detta även gälla statsråd. Uppgifter gör gällande att socialministern dessutom meddelat att hon inte avsett att sjukanmäla sig eftersom hon ansett sig kunna arbeta som vanligt. Om så är fallet finns inga skäl till att svar på interpellationen eller debatten med anledning av interpellationen inte kunnat äga rum enligt de regler som finns. Och även om socialministern sjukanmält sig och är frånvarande måste ju regeringen ha en beredskap i händelse av att ett statsråd insjuknar så att den demokratiska processen kan fortgå. Någon annan av regeringen tillfälligt utsedd ansvarig borde således kunna ge både svar och ta debatten. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Varför har ministern inte besvarat min interpellation eller kunnat ta debatten inom den tidsram som reglerna föreskriver?
fr · H8112616 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2616 Tillsyns- och tillståndsavgifter för livsmedelskontroller av (SD) till Statsrådet (S) Tillsyns- och tillståndsavgifter kan bli en dyr affär för företag. De offentliga livsmedelskontrollerna ute i landet har dessutom återkommande fått kritik, huvudsakligen för den bristande likvärdigheten. Avgifterna bestäms på nivå och skiljer sig åt från kommun till kommun. Detta orsakar bekymmer för de näringsidkare som är verksamma i flera kommuner med helt olika avgifter och strukturer – timtaxan för tillsynsavgiften kan skilja sig åt med från en kommun till en annan. Detta är en problematik som förstärks av att en rad offentliga utredningar pekat på att flertalet kommuner saknar de resurser som krävs för att genomföra den nödvändiga tillsynen av kaféer, restauranger och skolkök, vilket leder till både för få kontroller och bristande sådana. Swetic, branschorganisationen för företag inom provning, besiktning, kontroll och certifiering, föreslog mot denna bakgrund att man bör öppna upp för att tillåta privata kontrollföretag att stötta upp kommunerna med detta arbetet. Många kontrollföretag genomför kontroller för det offentliga och innehar ackreditering av den statliga myndigheten . Givet den ovan beskrivna problematiken vore en översyn av lagstiftningen om tillsynen välkommen. kan dock konstateras att det redan inom dagens lagstiftning finns utrymme att verka för förbättringar genom exempelvis efterhandsdebitering och dialog utifrån den så kallade Rättviksmodellen, vilket har motionerat om i . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en översyn av lagstiftningen om tillsyns- och tillståndsavgifter för livsmedelskontroller i syfte att effektivisera tillsynen och jämna ut avgifternas nivå?
fr · H8112617 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2617 Kriminella som smugglar djur av (SD) till Statsrådet (S) och generaldirektörer menat att den föreslagna nya djurhälsolagstiftningen gör att det blir fritt fram för kriminella som smugglar hundar och andra sällskapsdjur. På skriver de båda att det nya förslaget inte ger tullen rätt att söka efter sällskapsdjur, vilket de anser är helt obegripligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av kritiken från och generaldirektörer om att det blir fri lejd för kriminella som smugglar hundar och andra sällskapsdjur?
fr · H8112618 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2618 i av (SD) till Utrikesminister (S) I ett svar på frågan (2020/21:2517), om varför utrikesministern inte fördömer att morddömda personer och miliser kommer att delta i de första palestinska valen , skriver utrikesministern att ”regeringen förväntar sig fortsatt att en palestinsk regering som bildas efter val kommer att upprätthålla åtagande att med endast fredliga metoder verka för en framförhandlad tvåstatslösning i enlighet med internationell rätt, samt respektera ingångna avtal, inklusive rätt att existera.” Jag kan inte tolka hennes svar på annat sätt än att hon anser det vara acceptabelt, helt förenligt med demokratiska principer, att tillåta väpnade miliser som inte har uppfyllt kvartettens krav att delta i val. Hon ställer alltså inte som krav på att man först ska följa de principer världssamfundet slagit fast och därefter bedöma lämpligheten i att tillåta Hamas och andra fraktioner att delta i val. Vi vet att terrormiliser med politisk flygel varken avväpnar sig eller rör sig i demokratisk riktning utan fortsätter att hålla både befolkning och ekonomi som gisslan. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det är viktigare att val i hålls än att fokusera på vilka som faktiskt deltar och att det är ovidkommande att de är terroriststämplade rörelser, och på vilket sätt kommer det i så fall till uttryck i agerande i förhållande till ?
fr · H8112619 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2619 Undantag i lagstiftningen om månggifte av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens proposition 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften, som syftar till att totalt förbjuda nya erkännanden av polygama äktenskap, är tandlös och leder till att erkännanden av djupt patriarkala äktenskapsstrukturer även fortsättningsvis tillåts ske i . När jag lyfte detta under frågestund sa följande: ”Hela syftet med den här lagstiftningen vi har lagt på bord är att vi inte ska erkänna månggiften, och det är klart och tydligt så att det är det vi föreslår.” Tvärtom är det klart och tydligt inte så som justitieministern säger. På sidan 19 i propositionen finns ett uttryckligt yrkande om att man vid synnerliga skäl ska kunna erkänna månggiften. Regeringen menar till och med att undantag är nödvändiga. Jag uppmanar därför justitieministern att läsa sin proposition en gång till. De synnerliga skälen är dock alltför otydliga. I artikeln Polygama äktenskap i svensk och norsk rätt: finns det behov av lagstiftning? (Livsfellesskap – Rettsfellesskap: til , red. Asland, Syse, Kjaerheim Fredwall, Waerstad 2021) skriver , professor i civilrätt vid , att undantagen riskerar att undergräva det allmänna förbudet och förtroendet för lagen. Exempelvis vill man göra ett undantag om ett icke-erkännande av en polygam äktenskapsrelation skulle vara ekonomiskt betungande. Problemet är att undantaget blir alltför brett om det ska utgå ifrån vad som är ekonomiskt betungande. Liberalerna har alltid och kommer alltid att bekämpa patriarkala regler och strukturer var de än finns. äktenskapslagstiftning ska följa principen om att endast erkänna jämställda relationer, vilket är oförenligt med månggifte. Med anledningen av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Givet förslaget om undantag från icke-erkännande av månggiften vid synnerliga skäl som finns på sidan 19 i propositionen, kan ministern förklara hur undantagen är förenliga med ett allmänt icke-erkännande av månggiften?
fr · H8112620 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2620 Regeringens ansvar för listan över säkra länder av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen föreslog att införa en förteckning över säkra ursprungsländer. Utifrån denna lista skulle i sin handläggning kunna genomföra snabba asylutredningar och sedan avslå ansökan som uppenbart ogrundad. Vidare skulle dessa avslag kunna förenas med utvisning med omedelbar verkställighet, vilket potentiellt skulle påskynda handläggningstiden ytterligare. välkomnade i sin följdmotion förslaget, men menade att förslaget hade vissa brister. Bland annat framförde vi att det var olämpligt att regeringen helt frånsköt sig ansvaret över denna viktiga förteckning till förmån för . Detta gäller särskilt i dessa tider då medvetenheten om ohållbara migrationslagstiftning ökat, också bland vissa regeringspartier. Det är mer angeläget än någonsin att regeringen tar aktivt och tydligt politiskt ansvar för vem som får komma till och varför. Häri ingår också valet av vilka länder som ska upptas på en nationell förteckning över säkra ursprungsländer. Det är också det normala i EU, och har fungerat väl. biföll regeringens förslag . Lagändringen träder i kraft . remitterade ett förslag till lista över säkra länder och väntas fatta beslut om en slutlig lista. Det står dock utifrån det remitterade förslaget redan nu klart att flera av de mest självklara kandidatländerna, med höga antal asylsökande och extremt låg bifallsgrad, likväl inte kommer återfinnas på listan. De åtta stater som fanns med på utkastet till listan står tillsammans för blott av alla avgjorda ärenden . Ett land som , där saknas asylskäl, återfinns inte på listan trots att landet hade fler ärenden än resten av listan tillsammans. Länder som och har bifallsgrader på , och finns inte heller med. Alla dessa tre nämnda länder omnämndes specifikt av statsrådet när lagförslaget presenterades, men saknas alltså. I andra EU-länder, som följer samma lagstiftning, har man gjort en annan bedömning. anser exempelvis som säkert, anser säkert, och nämner och . Hur kan dessa länder göra en annan bedömning än ? Av den nya lagen framgår att regeringen har möjlighet att själv fatta beslut i dessa frågor, utöver att delegera uppgiften till . Av regeringens proposition framgick att alldeles oavsett kommer att stå i kontakt med kring listan. Det är uppenbart att regeringen har en stor möjlighet att fatta beslut i dessa frågor och göra det bästa för . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att den lista som tagits fram av motsvarar ministerns förväntningar och behov, och om inte, hur tänker ministern agera för att listan ska motsvara ministerns tidigare uttryckta förväntningar?
fr · H8112621 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2621 Utökat konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostäder av (SD) till Statsrådet (S) Det finns ett behov av utökat konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostäder. Regeringen har lagt fram förslag till en ny fastighetsmäklarlag där förstärkningar föreslås i fastighetsmäklarbranschen. De förslag till förändringar som tas upp där gäller endast just den branschen, vilka förvisso kan ha positiva effekter för konsumenter, men det är inte tillräckligt. Det framkommer i rapportering att det saknas information till konsumenter inför bostadsköp, i synnerhet vid nyproducerade bostäder. Detta är viktiga köp, ofta de största i livet, och myndigheter som och skulle behöva fokusera mer på frågan. om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter behandlades i civilutskottets betänkande 2020/21:CU2. Då uppmanades regeringen att återkomma med förslag på bättre skydd för köpare av nya bostadsrätter vid förseningar av nyproducerade bostadsrätter samt förbättrad information och förtydligat ansvar för fastighetsmäklare och bostadsutvecklare. Gällande förtydligat ansvar för fastighetsmäklare är alltså nya förslag aktuella, men förbättrad information till köpare saknas. Ett helhetsgrepp i frågan om ökad konsumenttrygghet vid köp av nyproducerade bostäder behövs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur och när avser statsrådet att möta upp behovet av utökat skydd för köpare av nyproducerade bostäder?
fr · H8112622 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2622 Arbetsförmedlingens insatser i av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) pågår en reformering av Arbetsförmedlingen. En konsekvens är att antalet fysiska lokaler och därmed närvaron påverkats. Särskilt synbart blir det på mindre orter, såsom i kommun i . Jag vill understryka hur viktigt det är att statens insatser fortsatt finns för att aktivt stötta och komplettera de lokala initiativen, även om Arbetsförmedlingen inte har kvar ett fysiskt kontor. Ett sådant exempel är servicekontoret som är till för att stötta de som står långt ifrån arbetsmarknaden. Även om det är centralt att även kommunerna prioriterar utbildning, vuxenutbildning och vissa arbetsmarknadspolitiska insatser är det särskilt angeläget att regeringen tar ett ansvar för hela landet och i synnerhet för de orter som är särskilt utsatta utifrån faktorer som utanförskap, arbetslöshet med mera. Den oro som bland annat kommun ger uttryck för behöver mötas med en aktiv dialog gentemot den lokala nivån. Det finns alltså fortfarande ett behov av att komplettera de lokala insatserna, inte minst i de kommuner som har ett särskilt tufft uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta initiativ avser regeringen att vidta för att statens och Arbetsförmedlingens insatser kan bidra till bättre service i ?
fr · H8112623 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2623 Dyslexiutredningar av (L) till Utbildningsminister (S) Tusentals elever klarar inte skolan. Det är ett misslyckande för samhället att inte alla elever får rätt stöd tidigt för att klara sin skolgång. Behoven och de individuella förutsättningarna kan skifta. Därför måste det finnas en ökad medvetenhet på skolorna kring olika funktionsnedsättningar. Ett omfattande problem som vi sett i skolan är brister i stödet till elever med dyslexi men också till de som har dyskalkyli. Liberalerna har återkommande i efterfrågat flera initiativ och reformer för att förbättra stödet i skolan för elever med dyslexi. Det gäller hjälpmedel i samband med de nationella proven men också kompetensutbildning för lärare. Ett annat återkommande problem som vi ser i flera kommuner och även regioner, senast i , är avsaknad av logopeder eller dyslexipedagoger som på nivå eller i regionen har ett utpekat ansvar att genomföra utredningar. När detta inte fungerar brister hela kedjan, vilket innebär att skolan missar att upptäcka elever . Det är inte ovanligt att många elever upptäcks i vuxen ålder senare inom vuxenutbildningen och på folkhögskolorna. Stödet måste in . Tillämpningen och tolkningen av regelverket verkar dessutom variera i landet och inom de olika länen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer regeringen att initiera en lagändring för att förtydliga ansvaret i syfte att säkerställa att elever får rätt dyslexistöd?