ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121636 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1636 av (S) Omarrondering har frågat statsrådet vad han avser att göra för att försäkra sig om att regeringens önskan om ökad takt i arbetet med omarrondering blir verklighet. Frågan har överlämnats till mig. En omarrondering är en stor och omfattande juridisk process som typiskt sett berör stora markområden, många markägare och tar att genomföra. Exakt hur stor och omfattande denna process blir i varje enskilt fall beror på flera faktorer, bland annat i vilken grad berörda markägare är överens och vilket förarbete som genomförts innan processen påbörjas. Det är dock viktigt att påtala att processen är nödvändig för att upprätthålla ett tryggt ägande av mark och ett fastighetsregister där informationen är av god kvalitet, som i sin tur är en viktig förutsättning för en fungerande samhällsekonomi. En ansökan om omarrondering prövas av Lantmäteriet, som är skyldiga att ta betalt för arbetet de lägger ner på att handlägga ärendet. Huvudregeln är att avgifterna beräknas utifrån hur som behövs för handläggningen. Denna skyldighet gäller för omarrondering likväl som för alla andra fastighetsbildningsärenden. Det ekonomiska målet för Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet är full kostnadstäckning. I ärenden som är mindre komplicerade och därmed mer förutsägbara är det ofta möjligt att erbjuda ett fast pris eller en avgift med ett fast belopp. Omarronderingsärenden berör dock väldigt många markägare, vilket innebär att det i regel inte är möjligt för alla att vara överens om hur ärendet ska genomföras. Handläggningen av dessa ärenden består av ett komplext juridiskt och mätningstekniskt arbete tillsammans med omfattande värdering och processledning. Precis som påpekar är utgången i dessa ärenden inte heller given på förhand. Av dessa skäl är det ofta inte möjligt att lämna fasta priser för dessa ärenden. De medel som regeringen tillfört för att öka takten i omarronderingen ska bidra till att stödja och samordna fastighetsägarna för att omarronderingen ska kunna genomföras på ett så effektivt sätt som möjligt. Lantmäteriet bedriver en kontinuerlig översyn och förenkling av dels handläggningsrutinerna, dels vilka moment som ska innefattas i en omarrondering. Regeringen arbetar därutöver för en digital samhällsbyggnadsprocess, vilket fastighetsbildningen är en viktig del av. Med fortsatt teknisk utveckling, nyttjande av digital teknik och ytterligare rationaliseringar av processen kan handläggningstiden, och därmed kostnaderna, för alla fastighetsbildningsärenden minska.
frs · H8121637 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1628 av (SD) Coronapass, fråga 2020/21:1637 av (M) Ett brett införande av vaccinationspass, fråga 2020/21:1647 av (L) Digitala vaccinationspass och fråga 2020/21:1667 av (SD) Coronapass för rörlighet har frågat mig om regeringen avser att införa ett liknande vaccinationsintyg som och beslutat om även i och hur ett sådant intyg ska införas i samhället. har frågat mig hur regeringen avser att arbeta för att skyndsamt säkerställa tillhandahållandet av digitala vaccinationspass för tjänsteresor. har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ett digitalt vaccinationspass i ska användas brett, till exempel vid konsertbesök och idrottsevenemang, i syfte att när smittspridningsläget tillåter, kunna öppna samhället snabbare. har frågat utrikesministern om man kan förvänta sig att hon, i syfte att främja den internationella rörligheten, kommer verka för en internationell harmonisering av digitala vaccinationspass. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvara samtliga frågor i ett gemensamt svar. Ett vaccinationsintyg som visar att man är vaccinerad mot covid-19 är efterfrågat och kan komma att krävas t.ex. vid inresa i vissa länder. Internationella processer pågår redan kring tekniska lösningar och standarder för sådana intyg. Alla som vaccineras ska kunna få ett intyg av vaccinatören och för att ska kunna följa eller medverka i de process som pågår internationellt har regeringen gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att projektleda ett arbete med en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för vaccinationsintyg. har och fått i uppdrag att samordna det svenska deltagandet kring digitala vaccinationsintyg i () samt på EU-nivå. Den digitala infrastrukturen för vaccinationsintyg ska i möjligaste mån bygga på befintliga informationsresurser, följa internationella riktlinjer och standarder samt säkerställa att kraven på skydd för den personliga integriteten efterlevs. Målsättningen är att infrastrukturen för utfärdande av digitala vaccinationsintyg ska vara tillgänglig .
frs · H8121638 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1638 av (SD) Avsaknad av krav på ett negativt covid-test för asylsökande och på fråga 2020/21:1670 av (SD) Negativt covid-test samt karantänstvång vid inresa har frågat mig av vilket skäl asylsökande har undantagits från kravet på att kunna visa upp ett negativt covid-test och hur jag säkerställer att undantaget inte påverkar smittspridningen. Därtill har frågat mig hur jag, mot bakgrund av smittorisken och ur folkhälsosynpunkt, kan motivera så många undantag i kravet på negativt covidtest vid inresa till och varför det saknas karantänstvång vid inresa. Regeringen har beslutat om generella inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till . För att regleringen ska vara ändamålsenlig och inte medföra orimliga konsekvenser har det varit nödvändigt att göra vissa undantag från testkravet, t.ex. för att säkra leveranser av nödvändigt gods såsom vaccin, för att den gränsnära arbetspendlingen ska kunna fungera och för att barn ska kunna träffa sina föräldrar. Förordningarna om tillfälligt inreseförbud påverkar inte rätten att söka asyl. Att ett undantag har införts för personer som är i behov av internationellt skydd eller som har andra humanitära skäl är ett förtydligande om vad som redan gäller enligt internationella åtaganden. Även utan ett sådant uttryckligt undantag skulle det alltså inte vara möjligt att med stöd av förordningarna avvisa en asylsökande. rekommenderar att alla som reser in i från utlandet testar sig för covid-19 och stannar hemma i minst efter ankomsten till . efter ankomsten från utlandet bör resenären enligt rekommendation ta ett andra test. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med om det internationella smittläget och det eventuella behovet av nya åtgärder kopplade till inresor från utlandet. Sådana åtgärder kan bestå av såväl rekommendationer om t.ex. testning och isolering i samband med inresa som ändringar i förordningarna som reglerar det tillfälliga inreseförbudet.
frs · H8121639 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1639 av (SD) Rysk-turkisk övervakningsanläggning i har frågat mig om jag, med tanke på att är permanent medlem i och ordförande för , avser att vidta några åtgärder med anledning av centret för övervakning av vapenvilan mellan och . Regeringen följer noga utvecklingen i . kommer som ordförande för 2021 och medlem i fortsätta att stödja Minskgruppens samordförandes ansträngningar, inklusive genom min personlige representant som OSSE-ordförande för konflikten. Som OSSE-ordförande har jag en dialog med alla parter, till stöd för Minskgruppens samordförande, för att komma fram till en fredlig och hållbar lösning. I denna dialog har jag som ordförande även framfört att det är viktigt att och det internationella samfundet förblir engagerat. Internationell, multilateral närvaro behövs på marken, som ett komplement till den ryska och turkiska närvaron. har en viktig roll att spela och har redan ett befintligt fältkontor kopplat till lösningen av konflikten.
frs · H8121640 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1640 av (M) Prioriteringsordningen i fråga om vaccinationerna har frågat mig om jag kan förtydliga vad jag menar med andra riskfaktorer än de rent medicinska, såsom socioekonomiska faktorer, utbildningsnivå och födelseland, ska prioriteras i alla vaccinationsfaser och hur det konkret ska tillämpas och följas i praktiken. Vaccination är vård och ska ske efter behov – inte efter betalningsförmåga. Därför vaccineras äldre först tillsammans med personal inom vård och omsorg samt hälso- och sjukvård som arbetar nära dessa grupper. Förutom ålder och medicinska tillstånd har det visats att socioekonomiska faktorer ökar risken för allvarlig sjukdom och död i covid-19. rekommenderar därför att dessa faktorer ska beaktas i vaccinationsarbetet. Det handlar inte om att hela grupper utifrån socioekonomi ska gå före, utan om att samhället måste vara noggrant med att nå hela befolkningen. Särskilda insatser kan behövas riktas till olika grupper. Till exempel till personer som av olika skäl kan ha svårigheter att följa rekommendationer om smittskyddande åtgärder och därmed har en ökad risk för att bli smittade och sprida smittan vidare. Det kan bland annat gälla personer som lever i socialt utsatta situationer. Hur man går tillväga för att följa prioritetsordningen svarar regionerna för. De åtgärder som tas syftar till att nå en så hög vaccinationstäckning som möjligt, i enlighet med regeringens och Kommuner och Regioners överenskommelse om genomförande av vaccinering mot covid-19. Jag vill återigen betona att vaccination ska ske efter behov, inte efter ställning på arbetsmarknaden. vill jag påpeka att många personer i socialt utsatta situationer arbetar, anstränger sig och deltar fullt ut i samhället, till skillnad från vad antyder.
frs · H8121641 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1641 av (S) En konkurrenskraftig sjöfart har frågat mig vad regeringen gör för att underlätta överföringen av gods till sjöfart, och hur vi stärker förutsättningarna för en mer konkurrenskraftig sjöfart. Jag håller med om att sjöfarten har en mycket viktig roll att spela för ett hållbart transportsystem. Regeringen har också som ambition att få till en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Det är viktigt för att minska transportsektorns påverkan på klimatet. En ökad andel sjöfart av godstransporterna bidrar dessutom till minskad trängsel och färre olyckor på land. Regeringen har genomfört åtgärder inom ramen för den nationella godstransportstrategin i syfte att få fler att välja sjöfarten som transportalternativ. En nationell samordnare för sjöfart har utsetts av . Samordnaren har presenterat en handlingsplan med ett antal åtgärder för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart. Bland annat kommer fler svenska vattenområden pekas ut som inre vattenvägar. har för sitt interna arbete tagit fram en färdplan där man identifierar, prioriterar och tidsplanerar åtgärder för ökad överflyttning av godstransporter till sjöfart och järnväg. Regeringen beslutade ett tilläggsuppdrag till den nationella samordnaren. Uppdraget handlar om att genom dialog med svenska hamnar skapa incitament för överflyttning av gods från väg till sjöfart och stärka sjöfartens konkurrenskraft. Hamnarna har en viktig roll i arbetet med att öka andelen godstransporter med sjöfart. Regeringen har dessutom förlängt möjligheten att ansöka om s.k. ekobonus . Ekobonusen syftar till att ersätta vägtransporter med sjötransporter och har efter regeringens förslag avsatt . För att svensk sjöfart ska stå sig stark efter pandemin har regeringen, utöver de generella stöden som även träffar sjöfartsnäringen, beslutat om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för att stödja branschen i det svåra ekonomiska läge som uppstått på grund av covid-19. Det innebär att en arbetsgivare kan få sjöfartsstöd även för sjömän anställda på färjor som är tagna ur trafik och ligger vid kaj pga. pandemin. Regeringen avser att fortsatt främja överflyttning från vägtransporter till sjöfart och stärka intermodaliteten i transportsystemet. Jag utesluter inte möjligheten att återkomma med ytterligare åtgärder.
frs · H8121642 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1642 av (SD) Arbetsmiljöproblem inom äldreomsorgen har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att få kommunerna att avveckla de för arbetsmiljön skadliga så kallade delade turerna. Arbetsmiljön i äldreomsorgen en högt prioriterad fråga för regeringen. För att uppnå goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet krävs fler trygga anställningar, en trygg och säker arbetsmiljö, tid för återhämtning och möjlighet till utveckling och utbildning under arbetslivet. Som huvudmän för äldreomsorgen är kommunerna ansvariga för bemanning, kompetens och arbetsförhållanden. Staten stödjer kommunerna genom att verka för att de har goda förutsättningar att genomföra sina uppdrag. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för kommunerna. gav regeringen en nationell samordnare i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Samordnaren ska bl.a. stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. I uppdraget ingår också att sprida goda exempel på arbetssätt. Inom ramen för uppdraget är det möjligt att uppmärksamma frågan om delade turer. Regeringen har också inrättat som systematiskt ska identifiera och analysera konkreta åtgärder som kan stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . höll sitt fjärde möte och kom då överens om sex nya åtgärdsförslag med syftet att förbättra kompetensförsörjningen och arbetsmiljön i välfärden. presenterade regeringen satsningen Äldreomsorgslyftet som föreslås fortsätta till 2023 och som syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen genom att ge såväl ny som befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning på betald arbetstid. I budgetpropositionen har regeringen utöver den historisk stora ökningen av det generella statsbidraget också utökat de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Det handlar dels om en förstärkning av Äldreomsorgslyftet som utökas till att omfatta ca , dels om ett nytt permanent stöd till äldreomsorgen om . Dessutom avsätter regeringen särskilda medel för en återhämtningsbonus i vård och omsorg för olika insatser och åtgärder med syfte att förbättra arbetsmiljön. och framåt beräknas totalt avsättas till denna satsning. De medel som regeringen anslår till att förbättra kvalitén inom välfärden ska också gå till välfärden. Flera kommuner har valt att använda de ökade statsbidragen till att avskaffa delade turer. kommun har t.ex. meddelat att de kommer att använda det riktade statsbidraget till äldreomsorgen för att finansiera avskaffandet av delade turer. ska kommunen inte längre ha delade turer överhuvudtaget. Det är en utveckling som regeringen välkomnar. Alla som jobbar i välfärden ska hinna, orka och kunna ge patienter, brukare och klienter en god vård och omsorg av god kvalitet. Jag kommer att följa frågan noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs .
frs · H8121643 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1643 av (SD) Nordisk samverkan i kristider har frågat mig hur regeringen avser agera för att öka incitamenten till nordisk mobilitet och för att stärka nordiska länders samverkan och stöd i kristider. Det nordiska samarbetet fortsätter att utmanas av de restriktioner som har införts för att bekämpa smittspridningen. På ett övergripande plan vill jag framhålla att de nordiska kontakterna har varit täta under krisen – på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Vi har också haft ett konkret och framgångsrikt samarbete i bland annat konsulära frågor och frågor som rör vaccindelning. De nordiska länderna är överens om behovet att säkerställa ett utbyte av erfarenheter och utvärdera på vilka områden det samarbetet under krisen kunde ha fungerat bättre, så att vi kan stå bättre rustade inför nästa kris. Som en följd av de inreserestriktioner och karantänsbestämmelser som vidtagits av de nordiska länderna har mobiliteten i gränsregionerna påverkats i hög utsträckning. I det arbetet har samarbetsministrarna en viktig roll. Under hela pandemin har jag därför pekat på behovet av att stärka och effektivisera samarbetet i gränshinderfrågor. Jag har även vid upprepade tillfällen i min dialog med nordiska företrädare understrukit vikten av att underlätta för gränspendlare och minimera de negativa konsekvenserna. Vid de nordiska samarbetsministrarnas senaste möte lyfte jag åter dessa frågor, och särskilt vikten av en tydlig informationsdelning och dialog mellan länderna inför beslut om inreseförbud eller inreserestriktioner. Under det finska ordförandeskapet i 2021 kommer beredskapssamarbete att vara prioriterat. Även mobilitetsfrågorna kommer att fortsätta stå högt på dagordningen. ska också ett nytt mandat till tas fram. Det arbetet ska beakta hur gränsregionalt samarbete kan värnas även i kristider. Mobiliteten för de som bor och arbetar i gränsregionerna är en viktig del i det arbetet. Det gäller även bättre informationsdelning, beredskap, och konsekvensbedömningar av vilka effekter olika åtgärder får i gränsregionerna.
frs · H8121644 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1644 av (SD) Omsorgen om äldre har frågat mig hur jag avser att agera, utöver Äldreomsorgslyftet, för att höja kvaliteten på landets äldreomsorg och säkerställa att äldre inte lämnas att dö ensamma och övergivna utan den omsorg de behöver. Inledningsvis vill jag framhålla och understryka att alla människor oavsett ålder och oavsett var man bor, har rätt till en god hälso- och sjukvård och en individuell medicinsk bedömning. Om en viss behandling bedöms medicinskt lämplig ska personen också få den. Alla människor med äldreomsorg har därutöver rätt till en äldreomsorg av god kvalitet. Detta förutsätter att omsorgs- och vårdinsatser utformas utifrån den enskildes individuella behov, förutsättningar och önskemål. Beslut om palliativ vård kan och ska inte fattas kollektivt. För att höja kvaliteten inom äldreomsorgen tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag. Syftet är att ge äldreomsorgen ett tydligare uppdrag och innehåll och att åstadkomma långsiktiga förutsättningar. På så sätt ska lagen understödja och bidra till att kvaliteten i äldreomsorgen höjs. I uppdraget ingår också att föreslå bestämmelser som reglerar en ordning för en nationell omsorgsplan samt att överväga och lämna förslag på hur den medicinska kompetensen kan stärkas i verksamheten. Regeringen följer utvecklingen av äldreomsorgen noggrant och kommer vid behov att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H8121645 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1645 av (C) Gränspendling och fråga 2020/21:1649 av (M) Akuta problem för arbetspendlare till har frågat mig om jag tänker vidta åtgärder för att gränspendlare till inte ska drabbas ekonomiskt och för att åter möjliggöra gränspendling. har frågat mig om jag anser att det är acceptabelt att gränspendlare som på grund av gränsrestriktioner inte kan ta sig till sitt arbete blir utan lön, och om jag kan utlova kompensation till de drabbade. Jag besvarar frågorna samlat. har tillämpat olika inreserestriktioner för att förhindra smittspridningen i landet. Arbetspendlare har till största del undantagits från dessa. Det inreseförbud som införde innebär dock att svenskboende arbetstagare vilkas arbete inte definieras som samhällskritiskt av kan korsa gränsen om de inte omfattas av något annat undantag. Det här drabbar de svenskboende hårt när de kan ta sig till sitt arbete och förlorar sin inkomst. Regeringen ser mycket allvarligt på den uppkomna situationen och vad den innebär för de boende i gränsregionerna. Därför har jag upprepade gånger i min dialog med norska företrädare understrukit vikten av att underlätta för gränspendlare och minimera de negativa konsekvenserna. Det är upp till varje land att vidta de åtgärder som anses nödvändiga för att begränsa smittspridningen. finns ett ansvar för att stödja dem som drabbas av pandemin. När infört inreseförbud från har vi valt att undanta all arbetspendling från . Ingångsvärdet är att i den utsträckning som situationen tillåter, undvika att enskilda individer eller arbetsgivare ska drabbas av inreseregler som skapar hinder för vår gemensamma nordiska arbetsmarknad. Sedan krisens början har jag i möten med mina samarbetsministerkollegor drivit frågan om att vi behöver stärka vårt samarbete i gränshinderfrågor. Jag har särskilt pekat på behovet av att tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och vikten av dialog inför beslut om gränsrestriktioner. Anledningen är just att undvika situationer liknande den som uppstått, där våra medborgare i gränsregionerna hamnar i kläm. Regeringen fördelar även för regionala tillväxtåtgärder som ska finansiera insatser utifrån respektive regions utmaningar och prioriteringar. Dessa medel kan tillsammans med medel från bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden användas för att stödja individers omställning i gränsregionen mot . Det är vi politiker på båda sidor av gränsen som bjudit in nordborna att bosätta sig och investera i gränsregionerna. Nära och tillitsfulla mellanfolkliga relationer är en central byggsten för ett starkt nordiskt samarbete. Att återuppbygga förtroende för nordiskt samarbete, särskilt i gränsregionerna, har hög prioritet för mig. Jag kommer att fortsätta min dialog med om de gränshinder som uppstått på grund av pandemirelaterade åtgärder. Det är en dialog som pågår såväl bilateralt som vid gemensamma möten med mina nordiska samarbetsministerkollegor.
frs · H8121646 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1646 av (L) Industriellt fiske i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att värna det lokala fisket och skärgårdens utvecklingsmöjligheter, till exempel genom att flytta ut trålgränsen från fyra till från baslinjen. Fiskets konkurrenskraft är en viktig fråga för mig och regeringen. står fisket inför stora utmaningar. Regeringens övergripande målsättning är ett hållbart fiske, ökad resurseffektivitet och mer hållbara fiskemetoder och redskap. Jag och regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder som syftar till att främja och utveckla det svenska fisket på både kort och lång sikt. En flytt av trålgränsen kräver samordning inom EU för att bli effektiv. En medlemsstat får vidta så kallade icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden och för att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för de ekosystemen inom en gräns på från dess baslinje. Det framgår av artikel 20 i och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av om den gemensamma fiskeripolitiken. Men att vidta åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden förutsätter att det finns tillräckliga vetenskapliga underlag som visar att det finns orsakssamband. genomför kontinuerligt datainsamling avseende fiskbestånden genom årliga övervakningsprogram. Det är Havs- och vattenmyndigheten som ansvarar för denna datainsamling. Tyvärr kan jag konstatera att det finns nedåtgående trender för strömmingen i centrala . Orsakerna till de nedåtgående trenderna är dock inte entydiga eftersom det saknas tillräckliga kunskapsunderlag. Det är många faktorer som påverkar sillen eller strömmingen. I tillägg till det årliga övervakningsprogrammet genomförs och planeras en rad olika enskilda projekt rörande flera fiskbestånd, däribland sill, för att öka kunskapen och hantera befintliga kunskapsluckor i syfte att försöka fastställa orsakssamband. Tillräckliga vetenskapliga underlag som tydliggör orsakssamband är en förutsättning för att bedöma vilka åtgärder som är rätt att vidta för bevarande och förvaltning av fiskbestånden. Detta är en prioriterad fråga för mig, och regeringen har uppdragit till Havs- och vattenmyndigheten att utreda hur fiskeregleringarna kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Jag följer arbetet med att förbättra miljösituationen och kunskapen om fiskbestånden i men kommer inte föregå detta uppdrag.