ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113437 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3437 Afghanska tolkar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter att delar av oppositionen krävt att lokalanställda tolkar som arbetat för i under den svenska insatsen ska få hjälp av skrev justitie- och migrationsminister till : ”Det skulle röra sig om tusentals, ja kanske 10 000 personer.” Vidare skrev han: ”Det är inte rimligt. Vi har bara 5 000 i den svenska flyktingkvoten, som framför allt inriktas mot de främst utsatta, tex kvinnor och barn i flyktingläger runt om i världen. Vi kan inte fylla de platserna med afghaner som arbetat för .” När den svenska Isaf-insatsen avslutades och övergick till RSM erhöll lokalanställda tolkar och vakter stöd på plats eller beviljat uppehållstillstånd. Totalt var det då 69 anställda och anhöriga som kom till . Men uppger Försvarsmaktens kommunikationsdirektör på myndighetens webbsida att Försvarsmakten inte haft några lokalanställda tolkar i . Han skriver: ”Efter att Isaf-insatsen avslutats och övergick till Resolute Support Mission har inte haft några egna lokalanställda tolkar utan har använt tolkresurser anställda av bland annat .” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilka omständigheter och fakta har ministern baserat sitt uttalande om ”tusentals, ja kanske 10 000 personer”, när det enligt uppgift inte var några alls?
fr · H8113438 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3438 Anslag till av (SD) till Statsrådet (S) arbetar med räddningstjänst och sjöövervakning och är en del av samhällets krisberedskap i den maritima miljön. Dygnet runt, året om, är man på plats längs , där man räddar, hjälper, övervakar och motverkar brott. Med utökade arbetsuppgifter behöver även en utökad finansiering. är bristen på personal stor och man tvingas dra ned på bemanningen på båtarna. Enligt en rapport från fackförbundet kunde största fartyg genomföra av de planerade patrullerna, varav en fjärdedel gjordes utan fulltalig besättning. varnade generaldirektören för att läget på myndigheten är pressat med fler arbetsuppgifter och finansiering som knappt räcker till. ”går i otakt. Vi behöver följa vår samtid och vara rustade för framtiden. Det enskilt viktigaste villkoret för att klara det är mer personal”, säger generaldirektören i en kommentar på hemsida och fortsätter: ”ställer vi in för många patruller, eller låter dem gå med för små besättningar. Läget är bekymmersamt.” har därför i det senaste budgetunderlaget äskat att det årliga anslaget utökas med 74 miljoner , ytterligare 64 miljoner och i tillägg till det 66 miljoner . Totalt innebär detta en ökning av anslaget med . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att skjuta till de ekonomiska resurser som äskar i syfte att kunna fullgöra sina uppgifter?
fr · H8113439 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3439 Stadsplanering mot extremväder av (SD) till Statsrådet (MP) De klimatvariationer som pågår och även drabbar orsakar problem som exempelvis översvämningar. Det finns behov av en mer samlad planering och åtgärder som skydd mot effekterna från extremväder. FN:s klimatpanel IPCC:s klimatrapport presenterades . Rapporten pekar på det flera forskare redan tidigare lyft fram, att pågående klimatförändringar leder till extremväder som skyfall, översvämningar, jordskred och bränder, vilket antas öka. Även påverkas av följderna av extremväder. Ett exempel är de höga vattenflöden och översvämningar som drabbade och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och identifierade tio nationella riskområden för ras, skred, erosion och översvämning. Även kommuner och regioner i andra områden är i behov av planering och åtgärder mot sådana effekter. Bättre möjligheter och stöd från riksnivå är något som Kommuner och Regioner (SKR) har efterlyst. De menar att för ett långsiktigt hållbart klimatanpassningsarbete behövs bättre och samordnade beslutsunderlag från staten samt att de ekonomiska bidragen för förebyggande åtgärder är otillräckliga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att agera för att förbättra möjligheter och stöd lokalt för förebyggande stadsplaneringsåtgärder mot exempelvis bränder och översvämning?
fr · H8113440 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3440 Regelverken för rening av avloppsvatten av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) rapporterades att satsat på reningsteknik för läkemedelsrester och andra mikroföroreningar. På detta sätt kan avloppsvatten renas för att användas till bevattning av åkrar och i förlängningen även till dricksvatten. Däremot behövs en uppdatering av regelverken för att detta ska kunna göras storskaligt så att cirkularitet kan uppnås. Cirkularitet är positivt. Att i större skala använda befintlig teknik för återbruk av avloppsvatten kräver uppdaterade regelverk, vid sidan av den EU-förordning som styr återanvändning av avloppsvatten för bevattning inom jordbrukssektorn. Det är en förutsättning att renings- och kontrollprocesser är säkrade då avloppsvatten ska användas för spridning på åkrar och till dricksvatten. Hög grad av resurseffektivitet skulle kunna uppnås med rätt teknik och välfungerande och kvalitetssäkrade processer, om vattenrening kan ske av avloppsvatten direkt i renings-/återanvändningsverk. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Ser ministern ett behov av en uppdatering av regelverken för rening av avloppsvatten till användbar resurs, och hur avser ministern i så fall att agera?
fr · H8113441 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3441 Inlandssjötrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) FN:s klimatpanel larmar i en rapport om att det behövs mer än symbolpolitik för att klara utsläppsmålen. Det behövs effektiva och konkreta lösningar där det gör mest nytta. Inrikes godstransporter står för en stor och tung del av de svenska utsläppen. går majoriteten av våra transporter på väg eller järnväg. Järnvägstransporterna är dyra och inte alltid helt pålitliga, vilket gör lastbilstransporterna mer attraktiva. Det finns dock ett transportslag till och det är inrikessjöfarten, ett transportslag som används allt för lite. stod det klart att första containerpendel mellan och inte kommer att fortsätta. En transportsträcka som skulle ha bidragit till mindre klimatutsläpp från hela transportsektorn. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra i närtid för att öka inlandssjötrafiken?
fr · H8113442 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3442 Gänghot som straffbestämmelse av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Flera tidningar har rapporterat att ett tonårsgäng friats i hovrätten. I tingsrätten åtalades det för rån och övergrepp i rättssak efter att ha tvingat en yngre pojke att lämna över sina skor samt hotat densamme att inte polisanmäla rånet. Två av de tre dömdes för rån men det konstaterades att inget våld förekommit – detta eftersom att offret valt att, sannolikt med rädsla för liv och lem, lämna över skorna utan konflikt. Domarna överklagades, och har hovrätten meddelat att båda rånarna frias. rapporterade Dagens Juridik följande: ”Hovrätten noterar inledningsvis att åklagaren inte ens påstått att något våld eller hot förekommit. De tilltalades påstådda handlande – att omringa pojken samt uppmana honom att ta av sig skorna – har enligt domstolen inte utgjort ett sådant hot som omfattas av straffbestämmelsen. Åklagaren gjorde i hovrätten i andra hand gällande att handlandet ska rubriceras som utpressning, men också här konstaterar domstolen att agerandet inte omfattas av straffbestämmelsen.” Med andra ord behöver rånoffer framöver utsätta sig för risk genom att inte frivilligt lämna över ägodelar. Då kanske rånarna tillskansar sig ägodelarna med våld och agerar därmed på ett sätt som omfattas av straffbestämmelser och kan dömas – allt detta på offrets bekostnad. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att agera för att även rån likt det ovan beskrivna ska omfattas av straffbestämmelser?
fr · H8113443 · 2021-08-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:3443 Reservvatten i av (SD) till Näringsminister (S) I många kommuner tycks det finnas dålig tillgång på reservvatten, vilket kan vara förödande för vattenförsörjningen vid extremväder och katastrofer. Många kommuner har fullt fokus på att klara ordinarie vattenförsörjning. Tolkningen av vad reservvattentäkt innebär skiljer sig även åt i kommuner. Dricksvattenexperten , på geologiska undersökning (SGU), lyfter att behoven av reservvattentäkter ökar, att olika kommuner definierar reservvattentäkt olika och att det inte finns någon bra definition av vad en reservvattentäkt är. I drabbas vi på grund av klimatvariationer av extremväder som orsakar exempelvis skred och översvämningar. Detta kan hota tillgången på dricksvatten, och då är reservvattentäkter avgörande. Problematik om extremväder lyfts i FN:s klimatpanel IPCC:s klimatrapport som presenterades . Rapporten pekar på det flera forskare redan tidigare lyft fram, att pågående klimatförändringar leder till extremväder som skyfall, översvämningar, jordskred och bränder, vilket antas öka. Beredskapsplanering och åtgärder för reservvatten i behövs så att tillgång säkras för alla kommuner. En ökad samordning och nationellt stöd för att möjliggöra detta lyser med sin frånvaro. Även lagstiftningen kring reservvatten kan behöva ses över. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att agera, och i så fall hur, i fråga om lagstiftningen som rör reservvatten och för ökad samordning kring kommunernas reservvattensförsörjning?
fr · H8113444 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3444 Situationen på av (SD) till Utrikesminister (S) efter de stora folkliga demonstrationerna på , då tusentals intog gatorna i protest mot den svåra ekonomiska situationen och för sina medborgerliga rättigheter, sitter hundratals människor kvarhållna av myndigheterna. Enligt rättighetsgrupper sitter 800 kvarhållna, vilket är en siffra som kontinuerligt ökar i takt med att allt fler släktingar till kvarhållna träder fram. Många är fortfarande rädda att rapportera arresteringar av familjemedlemmar. Medan 249 människor har släppts och i stället placerats i husarrest har dussintals redan dömts i skenrättegångar till fängelse eller till korrigeringsarbete. godkände efter en proposition från regeringen (2018/19:156) avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Bara SD, C, KD och L röstade emot. Avtalet syftade till att konsolidera redan existerande relationer med samt att skapa ett instrument som underlättar för EU att stödja reformprocesser i landet och främja europeiska värderingar och intressen. Men avtalet gjorde även den kubanska kommunistiska regimen till vinnare av ytterligare utvecklingsbistånd och handel med och EU. I stället borde och EU ställt tydligare krav på att regimen faktiskt gjorde vissa eftergifter till följd av avtalet på områden av verkligt utrikes- och handelspolitiskt intresse för och EU. var också det enda svenska partiet som tidigare hade motsatt sig förslaget även i , tillsammans med enskilda ledamöter från . I avtalet anges att avtalet ska ingås och att en part får säga upp avtalet genom att skriftligen anmäla detta till den andra parten. Utvecklingen på har inte gått i rätt riktning. Den kommunistiska regimens agerande under och efter de senaste folkliga protesterna uppvisar detta tydligt. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder, såsom att inom EU verka för att avtalet sägs upp, för att sätta press på den kubanska kommunistiska regimen, och om inte, varför?
fr · H8113445 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3445 Bristen på förvarsplatser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I regleringsbrevet för för anges bland annat att ska fortsätta öka sin ambitionsnivå och sina resultat i arbetet med att verkställa fler beslut om av- och utvisning . Verkställighet av beslut om utvisning på grund av brott ska även fortsättningsvis ges särskild prioritet i detta arbete. försvåras polisens arbete av bristen på förvarsplatser. Bristen leder till att gränspolisen inte alltid kan ta personer i förvar eller att den får släppa ut personer, trots att grund för förvar föreligger. Enligt gränspolisen i har det i flera fall även rört sig om brottsutvisade (, ). Bristen på förvarsplatser och effekterna av denna brist är känt . Av polisens årsredovisning framkommer bland annat att ”bristen på förvarsplatser påverkade antalet verkställda avvisnings- och utvisningsbeslut. Behovet av fler förvarsplatser har påtalats till regeringen, bland annat i samband med att lämnade underlag till i samband med ett uppdrag de hade enligt deras regleringsbrev”. I regleringsbrevet för för anges att antalet förvarsplatser minst ska uppgå till 520 stycken. Det antalet är dock långt ifrån det behov som finns. Situationen har dessutom förvärrats under pandemin i och med att dagens befintliga platser inte kan utnyttjas till fullo. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att lösa den kort- och långsiktiga bristen på förvarsplatser?
fr · H8113446 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3446 En enhet för utredande av bidragsbrott av (M) till Statsrådet (S) meddelades en dom i i ett mål om bidragsbrott. 18 personer med kopplingar till ett assistansbolag dömdes för grova bedrägerier och grova bidragsbrott mot och . När detta skrivs har domen ännu inte vunnit laga kraft. Brotten pågick –2020 och omfattar . Såväl den ekonomiska omfattningen och skadan som hur länge denna stöld har pågått är mycket upprörande. Det är brottslighet som på ett utstuderat sätt utnyttjar den svenska välfärden, som är avsedd för dem med allra störst behov. Socialförsäkringsministern har i en kommentar i medierna, rörande ett annat fall, benämnt den här typen av brottslighet som ”… systemkritiskt, det är på riktigt ett hot mot vårt samhälle” I samma artikel utlovar ministern att ska få ”brottsutredande befogenhet”. I en debattartikel i skrev generaldirektör att han vill att en bidragsbrottsenhet ska inrättas inom för att utreda bidragsbrott, på samma sätt som utreder skattebrott. Vi moderater har också motionerat om just detta. Redan genom SOU 2017:37 föreslogs inrättandet av en bidragsbrottenhet på , liknande den modell som finns hos för utredning av skattebrott. Regeringen har inte gått vidare med förslaget, trots att den upprepade brottsligheten visar att det är angeläget att en sådan kommer på plats. Min fråga till socialförsäkringsminister är: Kommer ministern att ta några initiativ för att säkerställa att det inrättas en bidragsbrottsenhet på , och när räknar ministern i så fall med att en sådan kan finnas på plats?
fr · H8113447 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3447 Diplomatiska relationer efter rysk busringning av (SD) till Utrikesminister (S) samtalar utrikesminister i med två personer som utger sig för att representera den ryska oppositionen men som i själva verket är ryska komiker (med misstänkta kopplingar till den ryska regimen). Utrikesministern har bland annat berört ett ämne där hennes uttalande kan tolkas som att hon föreslår utomrättsliga aktioner. resulterade i att utrikesministern har i en situation där förtroendet för vårt land är skadat och där våra möjligheter att bedriva diplomati begränsas. Efter att samtalet laddats upp står det klart att () har uppenbara brister i sina rutiner, vilket också departementets presstjänst medgett i medier: Enligt UD var rutinerna otillräckliga i det här fallet. Vidare påstår UD att relationerna till inte har påverkats av händelsen. Vad UD baserar detta på är dock oklart. Om man i stället följer ryska offentliga kanaler tycks bilden vara helt annorlunda. i skrev exempelvis följande: ”relationer till har skadats av det telefonsamtal utrikesminister hade med två ryska busringare”. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: På vad baserar utrikesministern uttalandet att relationerna mellan och inte har försämrats, och vilka åtgärder kommer hon att vidta i syfte att förbättra rutiner så att något liknande inte sker igen?
fr · H8113448 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3448 Åtgärder för att motverka granbarkborren av (M) till Näringsminister (S) Granbarkborren svärmar nu för i landets skogar. De som har sina skogar i närheten av landets olika skogsreservat har dessutom ofta upplevt ännu större skador på sina granskogar då staten sköter sina reservat undermåligt när det gäller bekämpning av granbarkborren. När ett angrepp upptäcks måste man snabbt avverka skogen och forsla ut virket för att försöka minimera skadorna. Där angreppen är större överväger man ofta att avverka ett större område och det är då problemet uppstår. Om du ska avverka mer än av din skog måste du först skicka in en anmälan till . Det ska du göra minst du påbörjar din avverkning. Då kan skogen redan vara angripen och virket har tappat både värde och kvalitet. Därför borde regeringen tillfälligt ta bort kravet på att anmäla hyggen avverkning. Min fråga till näringsminister är därför: Avser ministern att ta några initiativ gällande regeln om sex veckors anmälan innan avverkning genom att se över möjligheten att tillfälligt ta bort den regeln när det gäller skog som är kraftigt angripen av granbarkborre?
fr · H8113450 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3450 Förtroendet för expertmyndigheter av (SD) till Socialminister (S) Så hände det igen: Smittspridningen av covid-19 i är tio gånger högre än värsta scenario . Återigen har det som närmast kan betraktas som en regel bekräftats – socialministerns främsta expertmyndighet har som vanligt fel. Än värre, vid en fråga efter den första presskonferensen efter sommaruppehållet om det är så att myndigheten har undersökt hur många barn som kan tänkas bli smittade av covid-19 i skolorna blev svaret att de över huvud taget inte har gjort någon sådan beräkning. har vi vidare sett hur myndigheten gått rakt emot rekommendationer från erkända forskare, ECDC, WHO och andra internationella organ. Vid de tillfällen som man delvis följt rekommendationer har vi sett hur det skett än tänkt. Det finns nog inget tvivel om att undertecknad skillnad från socialministern noga följer den främsta internationella expertisen på området, vilket också gjort att vi har helt olika uppfattningar om det mesta beträffande hanteringen av denna pandemi. Under nuvarande har undertecknad ställt över 40 skriftliga frågor och fyra interpellationer till socialminister . Den absoluta merparten av frågorna och samtliga interpellationer har berört covid-19. Ett återkommande svar i dessa frågor är att ministern litar på sina expertmyndigheters bedömningar i allmänhet och då i synnerhet . Hon har klart och tydligt redogjort för att hon har ett stort förtroende för de som hon närmast utan undantag har låtit styra landets restriktioner, oaktat myndighetens omfattande vetenskapliga brister eller sviktande analysförmåga. har hon inte en enda gång kunnat visa på att myndigheten haft rätt i något avseende, trots frågor om detta från undertecknad. När detta påpekats, eller när ansedd forskning presenterats, har socialministern haft ett närmast arrogant bemötande. publicerade en tysk AI-granskning för att mäta folkhälsomyndigheters realitetsnivå, det vill säga hur väl uttalanden från olika smittskyddsmyndigheter i har överensstämt med verkligheten . I hade av uttalandena från varit korrekta – det klart sämsta resultatet i hela . Det är med andra ord tämligen otroligt att socialministern fortfarande litar blint på denna myndighet som bevisligen knappt har haft rätt i någonting. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Finns det en gräns för hur låg andel av utlåtanden som behöver vara korrekta för att socialministern ska förlora förtroendet för myndigheten, och avser ministern verka för en förändring av ledningen eller sammansättningen i myndigheten?
fr · H8113451 · 2021-08-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:3451 Barnäktenskapsbrott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har varit mycket långsam när det kommer till lagstiftning om barn- och tvångsäktenskap. Först , efter många års opinionsbildande från oppositionspartier, infördes barnäktenskapsbrottet äntligen i svensk lag. Dock var bland annat mycket kritiska till det mycket låga straffvärdet och ifrågasatte om polis och åklagare verkligen kommer att prioritera utredningar av något som har ett så extremt lågt straffvärde i förhållande till brottets art. kan det nya brottet barnäktenskapsbrott ge fängelse , dels för personen som gift sig med barnet, dels för den som arrangerat äktenskapet, vilket är ett mycket lägre straffvärde än för en enskild våldtäkt till exempel. Även om lagen nu formellt finns på plats så är det fortfarande svårt för flickor att få rättslig upprättelse när brottet anses ha så lågt straffvärde. Trots att det inkommit minst 58 polisanmälningar om barnäktenskapsbrott har ingen ännu åtalats. De flesta förundersökningar har också lagts ned. För att flera barnäktenskapsbrott ska leda till åtal krävs antagligen flera åtgärder. Det handlar om ökad kompetens och kunskap, men också om att brott som har lågt straffvärde prioriteras lägre medan brott med högt straffvärde prioriteras högre. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att barn som utsätts för barnäktenskap ska få upprättelse?