ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111195 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1195 Barnomsorgsbolag som uppvisar brister av Boriana (M) till Utbildningsminister (S) granskning av familjedaghem i som uppvisat grava missförhållanden belyser ett allvarligt problem. Nämligen att det är mycket svårt att dra in rätten till bidrag för verksamheten. Det aktuella fallet handlar om ett barnomsorgsbolag vars dagbarnvårdare tar hand om ett trettiotal barn i lägenheter i , , Persborg, Sorgenfri och Kroksbäck. Kommunens utredning har visat bland annat att barnen har fått ”usel barnomsorg i trånga och smutsiga lägenheter”, att små barn har lämnats helt ensamma i en stökig bostad med flera allvarliga säkerhetsbrister och att dagbarnvårdare i den pedagogiska verksamheten inte lever upp till kraven på pedagogik. Trots det kan verksamheten inte stängas eftersom huvudmannen, enligt gällande lagstiftning, först måste få möjlighet att åtgärda bristerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bidrag till aktörer inom pedagogisk omsorg som uppvisar allvarliga brister ska kunna dras in med omedelbar verkan?
fr · H8111196 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1196 Konkret plan för elförsörjningen av (SD) till Statsrådet (S) har vi i elbrist i de södra delarna av landet, och viktiga investeringar uteblir av detta skäl. Svensk elanvändning kommer dessutom att öka kraftigt under överskådlig framtid, dels på grund av den snabba folkökning som denna och föregående regering bejakat, dels genom den planerade övergången från fossil till fossilfri energi. Det beräknas att en majoritet av nya personbilar bara inom kommer att ha eldrift. Även beträffande tunga transporter har en övergång påbörjats, med som främsta exempel. Den elförbrukande industriproduktionen i nordligaste ökar nu snabbt tack vare mycket stora pågående investeringar. Detta är förstås mycket positivt, men det innebär att överskottet i elproduktion från regionen tillgängligt för överföring till inte kommer att vara tillräckligt. Regeringen behöver därför se till att elproduktionen i landet ökar kraftigt, snarare än att låta produktion läggas ned. noterar jag att statliga lägger ned reaktorer i , något som regeringen lätt kan förhindra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att presentera en konkret plan för hur ska klara elförsörjningen under de närmaste 10–20 åren?
fr · H8111197 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1197 Ändringar i som möjliggör fler militära övningar av (M) till Försvarsminister (S) riktade ett tillkännagivande (bet. 2015/16:FöU3) till regeringen om att se över beslutsprocesserna för miljöprövning av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält i syfte att förkorta handläggningstiderna. Försvaret ska rustas upp, och då behöver det självklart öva. sätter stopp för flera övningar i och med långa handlingstider och utdragna tillståndsprocesser. Det finns exempel på tillståndsprocesser som har dragit ut utan att Försvarsmakten har fått svar på sina ansökningar om att få använda övnings- och skjutfält. Försvarsmakten har själv uppmanat till ändringar i som skulle innebära att tillståndsprocessen förkortas. Det skulle ske genom att man tar bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd och genom en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Den instans som föreslås tas bort är mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen. En sådan ändring skulle skyndsamt möjliggöra fler militära övningar. Det skulle vara positivt för att öka den operativa förmågan i försvaret, något som försvarsministern säger sig vilja uppnå. Med anledning av detta önskar jag fråga försvarsminister : Vilka initiativ har ministern tagit inom sitt ansvarsområde med anledning tillkännagivandet och när kan Försvarsmakten få se de önskade ändringarna som skulle möjliggöra fler militära övningar?
fr · H8111198 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1198 Nedläggningen av av (SD) till Näringsminister (S) har vi i elbrist i de södra delarna av landet, och viktiga investeringar uteblir av detta skäl. Svensk elanvändning kommer dessutom att öka kraftigt under överskådlig framtid, dels på grund av den snabba folkökning som denna och föregående regeringar bejakat, dels genom den planerade övergången från fossil till fossilfri energi. Det beräknas att en majoritet av nya personbilar bara inom kommer att ha eldrift. Även beträffande tunga transporter har en övergång påbörjats, med som främsta exempel. Den elförbrukande industriproduktionen i nordligaste ökar nu snabbt tack vare mycket stora pågående investeringar. Detta är förstås mycket positivt, men det innebär att överskottet i elproduktion från regionen tillgängligt för överföring till inte kommer att vara tillräckligt. Regeringen behöver därför verka för en kraftig ökning av elproduktionen i landet, snarare än att låta produktion läggas ned. Detta behövs för att dels klara elbristen i , dels för att klara av en generell elektrifiering av samhället, inte minst vad gäller transporterna, samt slutligen för att gynna den fortsatta utvecklingen av tunga industri. Ändå noterar jag att statliga lägger ned två reaktorer i , något som regeringen lätt kan förhindra. Samhällsintresset borde här ges företräde framför ett statligt bolags eventuella ekonomiska intresse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka skäl ligger till grund för ministerns och regeringens ställningstagande att inte förhindra nedläggning av ?
fr · H8111199 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1199 Efterlevnad av regeringens egna uppmaningar till folket av (SD) till Finansminister (S) I samband med en pressträff , då regeringen tillsammans med redogjorde för nya restriktioner i syfte att stoppa smittspridningen av covid-19, sa statsministern att ”måste julen bli annorlunda. Situationen är fortfarande allvarlig.” Och för de allra flesta i blev det på något sätt en annorlunda jul. För många som jobbar inom vården, särskilt inom IVA, blev det en jul utan nära och kära, då de i stället var tvungna att vårda dem som drabbats hårdast av pandemin. Dessa vårdanställda är kanske de som mer än några andra förtjänat att få njuta av lite julledighet efter månader av stress och hårt arbete med att ta hand om våra medmänniskor. Många människor i landet lyssnade också till regeringens och uppmaningar och avstod från både resor, julhandel och mellandagsrea. Regeringen har också uppmanat att endast företa resor om dessa verkligen är nödvändiga. Allt för att hålla resandet och smittspridningen nere. Men trots de egna uppmaningarna till svenska folket om att avhålla sig från en del traditionella inslag i julfirandet, som resor, julhandel och mellandagsrea, åkte finansministern själv till och besökte skiduthyrning , rapporterar . hade under julhelgen haft en stor mängd besökare, och kunde berätta att ett utbrott av covid-19 drabbat personal på en skidanläggning där. Att uppmana svenska folket att avhålla sig från saker som resor, julhandel och mellandagsrea som man själv inte gör det kan med rätta kallas för hyckleri och borde föranleda åtgärder. Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Har ministern, mot bakgrund av det inträffade, för avsikt att verka för att förändra regeringens rekommendationer avseende hur smittspridningen under pandemin ska begränsas?
fr · H8111200 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1200 Efterlevnad av regeringens egna uppmaningar till folket inför julen av (SD) till Socialminister (S) ”Det är särskilt viktigt att hålla ned smittspridningen . Det finns några orosmoln. Det är till exempel för många som vistas på handelsplatser och köpcentra.” Så sa statsministern vid en pressträff då regeringen tillsammans med redogjorde för nya restriktioner i syfte att stoppa smittspridningen av covid-19. Statsministern betonade allvaret i att trängsel till varje pris måste undvikas i butikerna, och upprepade också sin ”starka rekommendation” att avstå från att vistas i butiker även framåt. generaldirektör tryckte på att följsamheten måste bli bättre: ”Det finns några orosmoln. Många människor trängs på köpcentrum och den så kallade mellandagsrean som väntar riskerar att förvärra detta. Vi rekommenderar starkt att handeln inte ska gå ut med dessa erbjudanden . Mellandagsrea ska inte förekomma i några butiker ”, sa generaldirektören vid regeringens expertmyndighet, och statsministern menade att ”måste julen bli annorlunda. Situationen är fortfarande allvarlig.” Och för de allra flesta i blev det på något sätt en annorlunda jul. För många som jobbar inom vården, särskilt inom IVA, blev det en jul utan nära och kära, då de i stället var tvungna att vårda dem som drabbats hårdast av pandemin. Dessa vårdanställda är kanske de som mer än några andra förtjänat att få njuta av lite julledighet efter månader av stress och hårt arbete med att ta hand om våra medmänniskor. Många människor i landet lyssnade också till regeringens och uppmaningar och avstod från både resor, julhandel och mellandagsrea. Trots regeringens egna uppmaningar till svenska folket om att avhålla sig från en del traditionella inslag i julfirandet, som resor, julhandel och mellandagsrea, ska socialministern, enligt källor till NB Nyhetsbyrån, ha synts under mellandagsrean i köpcentret i . Andra vittnen menar att även ska ha besökt ”mindre butiker” i dagen före , alltså . hade många besökare under jul- och mellandagshandeln, och människor som arbetar i köpcentret i berättar till NB Nyhetsbyrån att det på grund av trängseln ibland uppstått behov av att stoppa besökare som ville komma in och handla. Att uppmana svenska folket att avhålla sig från saker som julhandel och mellandagsrea som man själv, dessutom som högst ansvarigt statsråd för sjukvården, inte gör det kan med rätta kallas för hyckleri och borde föranleda åtgärder. Socialministern har tidigare själv även uttalat att ”hårdare åtgärder måste till för att hindra utvecklingen”. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Har ministern, mot bakgrund av det inträffade, för avsikt att verka för att förändra regeringens rekommendationer avseende hur smittspridningen under pandemin ska begränsas?
fr · H8111201 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1201 Efterlevnad av regeringens egna uppmaningar till folket inför julen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) ”Det är särskilt viktigt att hålla ned smittspridningen . Det finns några orosmoln. Det är till exempel för många som vistas på handelsplatser och köpcentra.” Så sa statsministern vid en pressträff då regeringen tillsammans med redogjorde för nya restriktioner i syfte att stoppa smittspridningen av covid-19. Statsministern betonade allvaret i att trängsel till varje pris måste undvikas i butikerna, och upprepade också sin ”starka rekommendation” att avstå från att vistas i butiker även framåt. generaldirektör tryckte på att följsamheten måste bli bättre. ”Det finns några orosmoln. Många människor trängs på köpcentrum och den så kallade mellandagsrean som väntar riskerar att förvärra detta. Vi rekommenderar starkt att handeln inte ska gå ut med dessa erbjudanden . Mellandagsrea ska inte förekomma i några butiker ”, sa generaldirektören för regeringens expertmyndighet, och statsministern menade att ”måste julen bli annorlunda. Situationen är fortfarande allvarlig.” Och för de allra flesta i blev det på något sätt en annorlunda jul. För många som jobbar inom vården, särskilt inom IVA, blev det en jul utan nära och kära, då de i stället var tvungna att vårda dem som drabbats hårdast av pandemin. Dessa vårdanställda är kanske de som mer än några andra förtjänat att få njuta av lite julledighet efter månader av stress och hårt arbete med att ta hand om våra medmänniskor. Många människor i landet lyssnade också till regeringens och uppmaningar och avstod från både resor, julhandel och mellandagsrea. Trots sina egna uppmaningar till svenska folket om att avhålla sig från en del traditionella inslag i julfirandet, som resor, julhandel och mellandagsrea, besökte justitie- och migrationsministern köpcentret i under annandagen då han köpte en julklapp till sina föräldrar. Statsministern kallade, han själv avslöjats ha besökt i vid flertal tillfällen , justitie- och migrationsministerns shoppingtur som ”mycket olämplig”. Så sent som skrev justitie- och migrationsministern på Facebook: ”Säger man en sak till väljarna men gör något helt annat kallas det för hyckleri.” Att uppmana svenska folket att avhålla sig från saker som julhandel och mellandagsrea som man själv inte gör det kan med rätta kallas för hyckleri och borde föranleda åtgärder. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern, mot bakgrund av det inträffade, för avsikt att verka för att förändra regeringens rekommendationer avseende hur smittspridningen under pandemin ska begränsas?
fr · H8111202 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1202 Regeringens uppmaningar till folket inför julen av (SD) till Statsminister (S) ”Det är särskilt viktigt att hålla ned smittspridningen . Det finns några orosmoln. Det är till exempel för många som vistas på handelsplatser och köpcentra.” Så sa statsministern vid en pressträff då regeringen tillsammans med redogjorde för nya restriktioner i syfte att stoppa smittspridningen av covid-19. Statsministern betonade allvaret i att trängsel till varje pris måste undvikas i butikerna, och upprepade också sin ”starka rekommendation” att avstå från att vistas i butiker även framåt. generaldirektör tryckte på att följsamheten måste bli bättre. ”Det finns några orosmoln. Många människor trängs på köpcentrum och den så kallade mellandagsrean som väntar riskerar att förvärra detta. Vi rekommenderar starkt att handeln inte ska gå ut med dessa erbjudanden . Mellandagsrea ska inte förekomma i några butiker ”, sa generaldirektören för regeringens expertmyndighet, och statsministern menade att ”måste julen bli annorlunda. Situationen är fortfarande allvarlig.” Och för de allra flesta i blev det på något sätt en annorlunda jul. För många som jobbar inom vården, särskilt inom IVA, blev det en jul utan nära och kära, då de i stället var tvungna att vårda dem som drabbats hårdast av pandemin. Dessa vårdanställda är kanske de som mer än några andra förtjänat att få njuta av lite julledighet efter månader av stress och hårt arbete med att ta hand om våra medmänniskor. Många människor i landet lyssnade också till regeringens och uppmaningar och avstod från både resor, julhandel och mellandagsrea. Trots sina egna uppmaningar till svenska folket om att avhålla sig från en del traditionella inslag i julfirandet, som resor, julhandel och mellandagsrea, besökte statsministern själv butiker och en shoppinggalleria. var statsministern i köpcentret i . Det senaste besöket i ska ha skett , då statsministern var där med sina livvakter. var han i en butik på i . Att stå på pressträffar och hålla tal till svenska folket att avhålla sig från saker som man själv inte gör det kan med fog kallas för hyckleri och borde föranleda åtgärder. Av denna anledning vill jag fråga statsminister : Har statsministern, mot bakgrund av det inträffade, för avsikt att verka för att förändra regeringens rekommendationer avseende hur smittspridningen under pandemin ska begränsas?
fr · H8111203 · 2021-01-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:1203 Utnyttjande av polisiära resurser för att undvika frågor från medier av (SD) till Statsrådet (S) , generaldirektör för för samhällsskydd och beredskap, var på semester på i strid med regeringens och rekommendationer under rådande pandemi. Efter att ha landat på begärde och fick eskort av polis för att kunna undvika frågor från medier som väntade på flygplatsen. Detta enligt uppgifter i bland annat och . Att polisen medverkar i de fall det finns en uttalad hotbild kan vara befogat, men i det här fallet kanske ett bättre agerande hade varit att eskortera generaldirektören till medierna. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Anser statsrådet att polisens resurser ska användas för att myndighetschefer ska kunna undvika frågor från medier och om så inte är fallet, har statsrådet för avsikt att agera för en förändring?
fr · H8111204 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1204 Opinionsbildande myndigheter av (SD) till Statsrådet (MP) Enligt ett meddelande från regeringen avser man upprätta en ny myndighet, vad man benämner som ”ett rättigheter”. Enligt pressmeddelandet ska myndigheten ”utifrån författningsreglerade uppgifter undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och genomförs i ”. Regeringen föreslår alltså införande av ytterligare en opinionsbildande myndighet, och det är enkelt att förutse hur denna kommer att användas. Först fyller man myndigheten med MR-aktivister. För att berättiga sin egen existens kommer dessa självfallet att hitta alla möjliga brister vad gäller mänskliga rättigheter i , trots att detta helt uppenbart är ett försvinnande litet problem och det dessutom finns ett antal andra myndigheter som kan hantera om något skulle uppstå. Myndigheten kommer att användas som remissinstans och kommer därigenom i varje läge att bekräfta ståndpunkter som återfinns hos de partier som upprättade institutionen. Om det efter ett val finns en politisk majoritet i som på allvar vill lägga om migrationspolitiken så att blir ett land i mittfåran kommer myndigheten att aktiveras med full kraft för att försvåra en politisk omställning. Skulle en ny politisk majoritet tycka att opinionsbildande myndigheter ligger utanför statens uppgifter och därmed vilja lägga ned desamma kommer den gamla majoriteten givetvis att beslå den nya med att vara för brott mot de mänskliga rättigheterna. När myndigheten väl är på plats är resten ett självspelande piano. Fattas bara att myndigheten börjar betala ut pengar till NGO:er som gör fotarbete enligt myndighetens ideologiska lära. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets avsikt att fullfölja beslutet att inrätta ett rättigheter och i så fall, anser statsrådet att det ingår i statens uppgifter att inrätta myndigheter för opinionsbildning?
fr · H8111205 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1205 Häktet i av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Behovet att häktesplatser är stort. Många vittnar om överfulla häkten på flera ställen i . Det var mot den bakgrunden som Kriminalvården beslutade att inrätta nya häkten och anstalter på 13 platser runt om i landet. var en av de orter som pekades ut och skulle enligt planerna få ett nytt häkte med 55 platser. Beslutet välkomnades i . Från Kriminalvårdens sida talades det då om att byggnationen skulle påbörjas snabbt. , , är bygget ännu inte påbörjat trots att behovet är väldigt stort. Det finns ingen information om när ett nytt häkte kan öppna i . Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att bygget av ett nytt häkte i bör påbörjas, och hur avser ministern att se till att Kriminalvården uppfyller de löften man har gett?
fr · H8111206 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1206 Särskilt farliga vapen av Per (SD) till Statsrådet (S) I proposition 2019/20:200, En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor, som behandlades i betänkande /21:JuU15 och beslutades så sent som , anges uttryckligen att ”den nu föreslagna straffrättsliga regleringen inte är avsedd att på något vis påverka dessa licensprövningar eller licensförfarandet i övrigt” (sidan 29). Syftet med lagen var att kunna beslagta fler illegala vapen, och avsikten var inte att försvåra legalt vapeninnehav. Lagen trädde i kraft . Trots det nås vi nu av uppgiften att börjar använda begreppet vid licensansökningar. På myndighetens hemsida anges också att polisen i vissa fall ställer högre krav på förvaring av sådana vapen. , alltså drygt efter att lagen har trätt i kraft, ser vi alltså att den påverkar legalt vapeninnehav negativt trots att det inte var avsikten. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera i denna fråga, och i så fall hur?
fr · H8111207 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1207 Takten i vaccineringen mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) Äntligen har vaccinationerna mot sjukdomen covid-19 inletts runt om i världen. Regeringen har aviserat att målet för del är att alla samt alla och som är i riskgrupp ska ha erbjudits vaccin . En legitim synpunkt måste ändock vara att regeringen behöver redogöra för varför det inte skulle kunna gå fortare att vaccinera befolkning. Detta eftersom som vi nu nås av rapporter om hur exempelvis redan lyckats vaccinera av befolkningen, genom ett proaktivt säkrande av en stor mängd doser samt ett flertal dygnetruntöppna vaccineringsstationer. För att bli kvitt den bedrövligt stora samhällsspridningen i är en snabb och omfattande vaccinering av befolkningen helt central. Min fråga till socialminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att ska öka taken i covid-19-vaccineringen av befolkningen så att fler erbjuds vaccin snabbare än vad som sker, och om inte, hur motiverar ministern att nuvarande vaccinationstakt är tillräcklig givet virusets allvarliga utbredning i ?
fr · H8111208 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1208 Fyrverkeriförbud av Boriana (M) till Statsrådet (S) Problemet med fyrverkerier som används för att skjuta mot människor har eskalerat. På nyårsnatten utbröt raketkaos i flera städer. I och skadades poliser som blev måltavla för raketerna. Även i , och blev poliser och ambulanser beskjutna med raketer. Till polisen i region kom 200 samtal om fyrverkerier och i 144. Förutom direkt livsfara skapar denna olagliga användning mycket oro och otrygghet. Många djur far också mycket illa under den tiden av året på grund av allt smällande. Varken kommuner eller polis klarar av att stoppa missbruket med hjälp av gällande lagstiftning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att initiera något slags förbud eller ytterligare begränsning avseende försäljning av fyrverkerier till privatpersoner?
fr · H8111209 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1209 Skolors hantering av pandemin av (SD) till Utbildningsminister (S) Regeringen har beslutat om en förordningsändring som gör det möjligt för grundskolor att använda fjärr- eller distansundervisning i högstadiet. Beslutet presenterades av utbildningsminister (S) vid en pressträff och innebär att huvudmannen för en grundskola som är öppen för eleverna kan besluta att använda fjärr- eller distansundervisning i högstadiet för att undvika trängsel i skolans lokaler eller i kollektivtrafiken, om det behövs för att kunna följa föreskrifter, allmänna råd eller rekommendationer som avser sjukdomen covid-19. Men en enkätundersökning som publicerades bland Lärarnas Riksförbunds skyddsombud i skolorna visade då att vart fjärde skyddsombud bedömer att deras skola inte följer rekommendationer. Närmare var femte bedömer att deras skola inte gör riskbedömningar utifrån smittan, och bedömer att skolan gör riskbedömningar fullt ut. Inför vårterminsstarten har LR riktat ett antal krav på huvudmännen för att inte skolmiljön ska bli en källa till smittspridning. Först och främst handlar det om att genomföra riskbedömningar i form av att exempelvis utvärdera lokaler, se över hur många individer som träffar varandra och se över ventilationen. Lärarfacket vill dessutom se att munskydd erbjuds i alla skolor – till både lärare och elever. Annars vill man att skolan hålls stängd. Man vill också att huvudmännen inför riktlinjer om att även skolan ska följa de allmänna rekommendationerna om maximalt åtta vuxna personer ska träffas. Enligt facket måste vuxna både i skolor och i komvux omfattas, och undervisning och lokaler anpassas. Om det inte är möjligt vill man att skolan hålls stängd. Av denna anledning vill jag fråga utbildningsminister : När nu regeringen gett även högstadieskolorna möjlighet att använda fjärr- eller distansundervisning för att kunna följa föreskrifter, allmänna råd eller rekommendationer som avser sjukdomen covid-19, vilka åtgärder vidtar ministern för att huvudmännen verkligen ska följa dessa, och hur ser ministern på LR:s framförda krav?