ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121678 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1678 av (M) Kompensation till svensk kollektivtrafik har frågat mig om jag avser att kompensera svensk kollektivtrafik för minskade biljettintäkter som utlovat. Under pandemin har jag besvarat ett flertal frågor från riksdagsledamöter på det tema tar upp. Mitt budskap är alltjämt detsamma. Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av åtgärder. Ansvaret för att finansiera den lokala och regionala kollektivtrafiken vilar på kommuner och regioner. Den pågående pandemin utgör emellertid en exceptionell ansträngning för ekonomin i den kommunala sektorn. För att regioner och kommuner ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken har det därför efter regeringens förslag införts ett riktat, särskilt stöd på sammanlagt till regionerna. Utöver detta har det tillförts till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav föreslås som ett permanent tillskott. har ytterligare tillförts. De generella bidragen innebär att medel står till buds hos regionerna för att användas bland annat för åtgärder som kan komma kollektivtrafiken till del.
frs · H8121679 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1669 av (M) Säkerhetsklassning av tjänster på och fråga 2020/21:1679 av (KD) Säkerhetsklassade tjänster har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att utöka säkerhetsklassningen av tjänster inom . har frågat mig om jag anser att tjänster på ska säkerhetsklassificeras och vilka åtgärder jag i så fall vidtar. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Säkerhetsskydd innebär förebyggande åtgärder för att skydda säkerhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott. trädde en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) i kraft. Lagen innebär en modernisering och en ambitionshöjning på säkerhetsskyddsområdet. Alla myndigheter ansvarar för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete och att identifiera risker, hot och sårbarheter i den egna verksamheten. Likaså är det myndighetens ansvar att bedöma om den bedriver säkerhetskänslig verksamhet och vilket behov av säkerhetsskydd detta i så fall medför. Sådana bedömningar ska genomföras i en säkerhetsskyddsanalys vilken kan innebära att anställningar ska placeras i säkerhetsklass. Om en anställning ska placeras i en säkerhetsklass och vilken säkerhetsklass som anställningen i så fall ska placeras i beror på i vilken utsträckning personen i fråga får del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vilken skada för säkerhet som personen kan orsaka genom sin anställning. Det är regeringen som beslutar om en anställning eller annat deltagande ska placeras i säkerhetsklass 1 förutom när det gäller förvaltningsområde. När det gäller säkerhetsklass 2 och 3 får kommuner, regioner och vissa myndigheter, däribland , besluta om sådan placering. En anställning i staten, en kommun eller en region som är placerad i säkerhetsklass 1 eller 2 får endast innehas av den som är svensk medborgare. Enligt den information som inhämtats arbetar säkerhetsfunktion löpande med att utveckla och förbättra säkerheten på myndigheten. Myndigheten utför också en översyn över alla roller för att avgöra vilka anställningar som ska placeras i säkerhetsklass. Det kan i sammanhanget också nämnas att det inom pågår arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området.
frs · H8121680 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1680 av (SD) Upplåtelse till fjällstationer har frågat mig varför jag bidrar till att ändra praxis beträffande upplåtelser till fjällstationer, trots de uppenbara problem det medför för landsbygdsutveckling och trots risken för ökade konflikter mellan olika grupper i området, innan en utredning efter Girjasdomen genomförts och innan eventuella förändringar i lagstiftningen gjorts. Enligt 32 § första stycket rennäringslagen (1971:437) får nyttjanderätt på sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition och på renbetesfjällen upplåtas endast om upplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln. Frågor om sådana upplåtelser prövas enligt 2 § rennäringsförordningen (1993:384) av , vars beslut får överklagas till regeringen enligt 99 § tredje stycket rennäringslagen. Det överklagade beslutet fattades av , det vill säga cirka före Högsta domstolens dom i Girjasmålet (NJA 2020 s. 3). Någon praxisändring med anledning av Girjasdomen är det således inte fråga om. Det är svåra bedömningar som behöver göras i dessa ärenden och en prövning måste alltid ske av omständigheterna i det enskilda fallet. Jag vill poängtera att varje myndighet är självständig i sin hantering av dessa ärenden. Regeringen kommer att tillsätta en utredning för översyn av rennäringslagstiftningen och arbetet med framtagandet av utredningsdirektiv pågår. Jag är medveten om att det här är mycket komplexa frågor med flera dimensioner att beakta och som berör många människor. Jag har därför genomfört ett flertal sakråd och möten med bl.a. samebyar och organisationer. Syftet har varit att ta del av kunskap och perspektiv från deltagarna för att öka kvaliteten i regeringens underlag.
frs · H8121681 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1681 av (SD) Uppfyllande av uppmaning om en ansvarsfull avfallshantering har frågat mig vad jag tänker göra för att avfallshanteringen i ett helhetsperspektiv ska bli miljömässigt försvarbar. Regeringen har antagit både en strategi och en handlingsplan för en cirkulär ekonomi. Strategin och handlingsplanen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. I en cirkulär ekonomi ses avfall som en resurs. Att främja och uppnå giftfria och resurseffektiva kretslopp är en prioritet för regeringen. är avfallshierarkin införd i för att reglera hur avfallsinnehavare ska hantera sitt avfall för att öka resurseffektiviteten. Bestämmelser och målsättningar med avfallshantering grundar sig på EU-gemensamma beslut och den marknad för avfallshantering som finns inom unionen. Dessa mål och bestämmelser utgör även för övriga nordiska länder grunden i avfallshanteringen. Avfallshierarkin innebär att avfall i första hand ska undvikas eller minimeras. Regeringen har beslutat om etappmål för återanvändning av förpackningar, minskat matsvinn och ökad förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall. Regeringen har också sänkt skatten för reparation och underhåll för vissa produkter samt i budgeten utvidgat rutavdraget så att det gäller även för transport av bohag till andrahandsbutiker, loppmarknader och liknande där bohaget kan komma till återanvändning. I de fall uppkomst av avfall inte kan undvikas ska materialet i avfallet materialåtervinnas eftersom en effektiv och hållbar användning av naturresurser betyder ökad produktivitet och förbättrade ekonomiska villkor och konkurrenskraft för företagen. Regeringen har tagit ett flertal steg för att öka återvinningen av avfall genom bland annat förbud mot att förbränna separat insamlat avfall, breddning och förstärkning av Industriklivet samt budgetförstärkningar för bland annat och Kemikalieinspektionen och flertalet myndighetsuppdrag. Exempelvis har regeringen gett ett uppdrag till att se över hur plastavfall ska kunna materialåtervinnas samt utreda förutsättningarna för kemisk återvinning. som innebär att man återvinner materialets kemiska beståndsdelar Utöver det är en promemoria med förslag om att öka materialåtervinningen av engångsförpackningar på remiss. I de fall det inte är möjligt att materialåtervinna avfall ska energin i avfallet återvinnas genom avfallsförbränning med energiutvinning och i sista fall kan avfall deponeras. En cirkulär ekonomi berör all materialanvändning som vi har i vårt samhälle och syftar till att vi ska kunna återbruka och återvinna så långt det är möjligt. Ett effektivare sätt att hantera resurser kan öka deras livslängd, som uttaget av ny råvara och deponeringen av avfall minskar. Regeringen har även remitterat en promemoria med förslag för att motverka brottslighet inom avfallsområdet. Arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi innebär ett helhetsgrepp om främjandet av hållbar produktion, hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster samt giftfria cirkulära kretslopp.
frs · H8121682 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1682 av (SD) Dagersättning vid flytt till område med sociala och ekonomiska utmaningar har frågat mig om jag anser att den s.k. EBO-regleringen fått den effekt som regeringen har tänkt, vilken prognos regeringen gjorde angående hur många personer som skulle nekas ersättning, om jag anser att undantagen från huvudregeln är för generösa samt om jag vidtar några åtgärder. De nya reglerna innebär att en asylsökande som flyttar till och bor i eget boende i områden med socioekonomiska utmaningar som huvudregel inte ska ha rätt till dagersättning. Detta gäller dock inte om det är uppenbart oskäligt att den sökande inte ges rätt till sådant bistånd. Reglerna har till syfte att minska koncentrationen av asylsökande i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar. De syftar också till att asylsökande i större utsträckning ska välja att bo i boenden eller i områden där förutsättningarna för integration är bättre. I samband med införandet av de nya reglerna konstaterade regeringen att det inte var möjligt att ange en exakt siffra på hur många asylsökande som skulle välja att bo i eget boende utan tillgång till dagersättning. Regeringen bedömde dock att de nya reglerna skulle leda till att åtminstone av de asylsökande som annars skulle ha flyttat till eget boende i ett område med socioekonomiska utmaningar, i stället skulle välja att bo i ett område utan sådana begränsningar. De nya reglerna har varit i kraft och började tillämpas fullt ut först . Det har alltså gått alltför för att utvärdera effekterna av reformen. Regeringen har däremot gett i uppdrag att vidta åtgärder för att kontrollera att det nya regelverket följs samt att redovisa hur många asylsökande som har flyttat till och bor i eget boende i ett område med socioekonomiska utmaningar med bibehållen dagersättning. I redovisning anges att det till och med inte var några asylsökande som hade flyttat till områden med socioekonomiska utmaningar och fått behålla dagersättningen, dvs. fall där undantaget tillämpats. Redovisningen visar också att inte ser något behov av ytterligare kontrollåtgärder för att säkerställa efterlevnaden av reformen. Utöver det framgår det också att asylsökande som har flyttat till ett område med socioekonomiska utmaningar, och förlorat rätten till dagersättning, i flera fall har flyttat vidare till ett område utan sådana utmaningar. I det sammanhanget har dragit slutsatsen att detta är en direkt följd av att de har nekats dagersättning. Det har emellertid gått alltför för att det ska vara möjligt att dra några säkra slutsatser om effekterna av regeländringarna. Regeringen avser därför att noga följa utvecklingen framöver.
frs · H8121683 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1683 av (L) EU-beslut och åtgärder mot sjukdomar bland grisar har frågat mig om jag avser att agera för att ska kunna fortsätta med förebyggande åtgärder, såsom provtagning, för att förhindra att smitta som PRRS kommer in i . PRRS (Porcine Reproductive and Respiratory Syndrome) är en virussjukdom som kan infektera grisar. PRRS är en svårbekämpad sjukdom då den är mycket smittsam och sjukdomen kan även orsaka följdsjukdomar som kräver antibiotikabehandling. är fritt från PRRS. antogs och rådets förordning (EU) 2016/429 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”). Förordningen ska i stora delar tillämpas . Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att se över och anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen. Lagstiftningen ska säkerställa ett gott smittskydd och därigenom tillvarata djurskydds-, folkhälso- och miljöintressen samt produktionsekonomiska intressen. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2020:62) och det är nu på remiss för synpunkter. Den nya EU-förordningen innehåller direkt tillämpliga bestämmelser om hur olika kategorier av smittsamma djursjukdomar ska övervakas och bekämpas. Genom förordningen begränsas också vilka ytterligare krav som medlemsstaterna får ställa i nationell lagstiftning för att hantera olika smittsamma djursjukdomar. Till följd av den nya förordningen kan inte fortsätta tillämpa de införselbestämmelser avseende PRRS som finns . Det finns däremot fortsatt utrymme för bekämpning av PRRS inom landet och arbetar, tillsammans med och näringen, intensivt för att ta fram nationella åtgärder som kan ersätta nuvarande bestämmelser och ge förutsättningar för ett gott smittskydd och förhindra spridning av PRRS bland svenska djur. Jag och regeringen anser att det är mycket angeläget att vi fortsätter vårt arbete för en god djurhälsa och ansvarsfull antibiotikaanvändning, och jag följer det pågående arbetet noggrant.
frs · H8121684 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1684 av (L) Åtgärder mot skarv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompletterande typer av åtgärder ska vara möjliga att vidta i hela landet, där skarv förekommer, för att minska skarvpopulationen. Skarvpopulationen och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Jag är medveten om att fisket kan påverkas negativt eftersom skarv kan angripa fångst, skada redskap och att det finns undersökningar som indikerar att skarvens predation kan påverka fiskbestånd. Jag är även medveten om att naturen kring häckningsplatser för skarv förändras. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs. har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av viltförvaltnings-politiken, däribland frågor som berör förvaltningen av skarvpopulationen. Om det är motiverat kan i enlighet med gällande författningar besluta om skyddsjakt efter skarv, vilket regelbundet sker vid flera länsstyrelser. kan även med stöd av 23 a § andra stycket jaktförordningen (1987:905) besluta om rätt att göra ingrepp i fåglars bon eller förstöra fåglars ägg. har med stöd av 2 § tredje stycket jaktförordningen överlämnat ett förslag på ändrade jakttider till regeringen, där bland annat skyddsjakt efter storskarv på enskilds initiativ är ett av förslagen. Regeringen har remitterat förslag och ärendet bereds nu inom . Regeringen vill inte föregripa den pågående processen.
frs · H8121685 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1685 av (C) Ystads hamn har frågat mig vilket sätt jag tänker agera för att säkerställa att Ystads kommun får de EU-medel som man beviljats. Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) är ett trafikslagsövergripande nätverk inom EU och angränsande länder som består av två nivåer i form av ett övergripande nät och ett stomnät. Det övergripande nätet består av ett multimodalt nät med relativt hög täthet och stomnätet består av de delar av det övergripande nätet som är strategiskt viktiga för transportflödena. är en hamn på det övergripande nätet och Świnoujście är en hamn som omfattas av stomnätverket. och två polska partners ansökte 2018 gemensamt om, och beviljades, medfinansiering ur Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Härefter tecknade parterna på kommersiella grunder ett avtal med EU om medfinansiering och projektets genomförande. Projektet bestod av tre delar dels del i projektet som främst var att bygga nya kajlägen och muddra inom hamnområdet, dels , ett polskt naturgasbolag, vars del i projektet var att bygga ett LNG bunkerfartyg samt dels Ferries, som är ett polskt statskontrollerat rederi, vars del i projektet var att bygga ett nytt LNG drivet passagerarfartyg som skulle trafikera sträckan och Świnoujście. Den aktuella utlysningen inom FSE ställde krav på att minst en hamn på stomnätet medverkade. Det är riktigt att har levererat i enlighet med ansökan vilket är glädjande. Det också riktigt som säger att de polska parterna är försenade med sina åtaganden. Även om en stor andel av den avtalade medfinansieringen har betalats ut till , så återstår betydande medel. Jag förutsätter att ingående parter full ut tar ansvar för undertecknade avtal. Såväl som EU har fått besked om inställning. Jag har även blivit informerad om att förhandlingar pågår mellan parterna i projektet och den Europeiska Kommissionens genomförandeorgan Innovation and , , med syfte att tillse att alla parter fullgör sina åtaganden enligt det gemensamma avtalet. Jag följer noga utvecklingen av det arbetet.
frs · H8121686 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1686 av (SD) Långsiktig lönsamhet för elfordon har frågat mig vad jag avser göra för att sänka driftskostnaden för elbilar i syfte att långsiktigt säkerställa lönsamheten vid en övergång från bensin- eller dieseldrivna fordon till elfordon. Inledningsvis vill jag understryka att har konkurrenskraftiga elpriser sett till de genomsnittliga elpriserna . Detta är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för vår industri. Ökad elektrifiering kommer behövas för omställningen till nettonollutsläpp i såväl transportsektorn som industrin. Därför är det positivt att har historiskt stora elöverskott och därmed nettoexport av el. Elektrifieringen av transportsektorn tar nu fart. Driftskostnaderna för en elbil är överlag lägre än den för en motsvarande konventionell bil. Det är ofta inköpspriset som är begränsande för laddbara fordons attraktionskraft på bilmarknaden. införde därför regeringen bonus–malus-systemet, som ger en klimatbonus till lätta fordon med låga utsläpp av koldioxid. För miljöanpassade bilar finns det också särskilda regler om nedsättning av förmånsvärdet. Reglerna innebär att om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja ska nybilspriset, vid beräkning av värdet av bilförmån, sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för den jämförbara bilen. nyregistrerades drygt 45 000 nya klimatbonusfordon. Det är främst antalet elbilar som har ökat jämfört . ökade antalet nyregistrerade elbilar med . räknar med att laddbara bilar kommer utgöra av nybilsförsäljningen . av laddningen av elfordon sker i hemmet eller arbetsplatsen där elpriserna är betydligt lägre än de priser som Wiechel anför i frågan. Laddpriserna på publika laddstationer styrs av marknaden som utvecklas snabbt. Vi genomför nu en historisk utbyggnad av laddinfrastrukturen i som kommer utöka utbudet mångfaldigt. Genom Klimatklivet har regeringen stöttat mer än 29 600 tusen laddpunkter runt om i .
frs · H8121687 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1687 av (SD) Konsekvenser av rysk utvisning av svensk diplomat och fråga 2020/21:1689 av (SD) utvisning av en svensk diplomat och har mot bakgrund av utvisningen av en svensk diplomat från frågat på vilket sätt kommer att agera, om regeringen kommer verka för nya EU-sanktioner mot , utvisa ryska diplomater eller på annat sätt svara mot agerande. Regeringen har kraftfullt tillbakavisat ogrundade påståenden om att den svenska diplomaten skulle ha deltagit i protesterna. Att följa utvecklingen i stationeringslandet är en naturlig del i diplomaters arbetsuppgifter och är i enlighet med Wienkonventionenerna om diplomatiska respektive konsulära förbindelser. Regeringen har haft nära kontakt med och regeringar sedan meddelade sitt beslut att utvisa en svensk, en polsk, och en tysk diplomat med tjänstgöringsort i . Tillsammans med och har regeringen agerat tydligt och i samförstånd genom att utvisa ryska diplomater från våra respektive länder. träffar jag EU:s utrikesministrar vid ett möte där händelseutvecklingen i kommer att behandlas. Vi fortsätter att följa utvecklingen och utesluter inga åtgärder inom befintliga sanktionsregimer. Det är centralt att EU förblir enat i sin gemensamma Rysslandspolitik.
frs · H8121688 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1688 av (SD) Ökande skulder bland unga har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta riktat till unga personer mot bakgrund av det ökade antalet skuldärenden, ökningen av skuldbeloppen och det allmänt svåra läget till följd av pandemins effekter på en för många personer trängd ekonomi. Frågan har överlämnats till mig. I ett pressmeddelande från med avseende på ovanstående frågeställningar redovisade myndigheten att den totala skuldbördan fortsätter att öka medan antalet skuldsatta personer inte ökar nämnvärt. Detta gäller också unga personer. Det är alltså i första hand hos de personer som redan är skuldsatta som skulderna ökar. De vanligaste skulder som unga har är olika typer av konsumtionslån, t.ex. i samband med e-handel eller köp på avbetalning. Det handlar ofta om telekom, bredband och tv. Även fordonsrelaterade skulder är omfattande. Det är oroväckande att unga personer har omfattande skulder och att många hamnar i register. Regeringen har bl.a. mot den bakgrunden tagit en rad initiativ mot ökad skuldsättning och för att stärka konsumentskyddet på marknaden för konsumtionslån . Exempelvis har ränte- och kostnadstak införts för s.k. högkostnadskrediter och har på uppdrag av regeringen tagit fram rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Det har även införts bestämmelser som syftar till att konsumenter ska göra ett aktivt val om att betala med kredit eller direktbetalning vid e-handel genom att kreditalternativ inte ska få presenteras före andra betalningssätt och ett sådant alternativ får inte heller vara förvalt. Men mer finns att göra. och har därför av regeringen fått flera återrapporteringskrav och uppdrag. ska redovisa sitt uppdrag att göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Europeiska kommissionen har dessutom aviserat ett förslag till reviderat konsumentkreditdirektiv , vilket gör att det kan bli aktuellt med ändringar i konsumentkreditlagen.
frs · H8121689 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1687 av (SD) Konsekvenser av rysk utvisning av svensk diplomat och fråga 2020/21:1689 av (SD) utvisning av en svensk diplomat och har mot bakgrund av utvisningen av en svensk diplomat från frågat på vilket sätt kommer att agera, om regeringen kommer verka för nya EU-sanktioner mot , utvisa ryska diplomater eller på annat sätt svara mot agerande. Regeringen har kraftfullt tillbakavisat ogrundade påståenden om att den svenska diplomaten skulle ha deltagit i protesterna. Att följa utvecklingen i stationeringslandet är en naturlig del i diplomaters arbetsuppgifter och är i enlighet med Wienkonventionenerna om diplomatiska respektive konsulära förbindelser. Regeringen har haft nära kontakt med och regeringar sedan meddelade sitt beslut att utvisa en svensk, en polsk, och en tysk diplomat med tjänstgöringsort i . Tillsammans med och har regeringen agerat tydligt och i samförstånd genom att utvisa ryska diplomater från våra respektive länder. träffar jag EU:s utrikesministrar vid ett möte där händelseutvecklingen i kommer att behandlas. Vi fortsätter att följa utvecklingen och utesluter inga åtgärder inom befintliga sanktionsregimer. Det är centralt att EU förblir enat i sin gemensamma Rysslandspolitik.