ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113300 · 2021-06-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:3300 Humanitärt tillträde och sexuellt våld i Tigray av (V) till Utrikesminister (S) som det nationella valet i inleddes har över 1 miljon människor flytt från sina hem i Tigray. Få av dem kommer att ha möjlighet att rösta. Premiärministern, , som tillsattes efter interna överenskommelser vill nu vinna valet för att behålla makten. Efter att ha tilldelats för att ha avslutat kriget med har Abiy inte visat tecken att trappa av på våldet i Tigray, som lett till en humanitär katastrof. Mer än 350 000 människor i Tigray lider av hungersnöd på den mest extrema nivån inom klassificering av svält som används av FN. Miljontals fler riskeras att tvingas in i dessa förhållanden, med anledning av den pågående konflikten i regionen. Redan nu är de flesta av de drygt 5 miljoner människorna i Tigray beroende av matpaket och livsmedelsbistånd. Det är av stor vikt att såväl stödja bönder i regionen för att motverka svältkatastrofen som att omvärlden säkerställer och utvidgar tillträdet för humanitärt bistånd i regionen till stöd för alla de civila som lider av konfliktens konsekvenser. En av de mest allvarliga konsekvenserna av konflikten är det sexuella våldet. Nästan 1 000 fall av sexuellt våld har rapporterats från Tigray sedan konflikten bröt ut . FN menar dock att mörkertalet är stort. Det sexuella våldet används som vapen i konflikten och har inneburit gruppvåldtäkter och att flickor har blivit utsatta. Det är ett internationellt misslyckande att detta har hänt. var det internationella dagen för att utrota sexuellt våld i konflikter. Det är en viktig dag för att uppmärksamma problemet och framför allt hur omvärlden ska agera för att stoppa det. Här bör med den feministiska utrikespolitiken vara en ledande kraft i världen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att agera för att öka tillträdet för humanitärt bistånd i Tigray och genom den feministiska utrikespolitiken verka för att det sexuella våldet ska upphöra?
fr · H8113301 · 2021-06-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:3301 Klimatstyrande vägavgifter av (V) till Infrastrukturminister (S) EU och medlemsländerna har uppnått en ny överenskommelse om de nya miniminivåerna för hur vägavgifter får tas ut för tyngre transporter i unionen, de så kallade Eurovinjettavgifterna. Reformens syfte är att möjliggöra en tydligare klimat- och miljödifferentiering av vägtrafikavgifterna, och den ger enskilda medlemsländer möjlighet att debitera transportföretagen för transporternas externa avgifter, eller samhällskostnader. Utöver koldioxidutsläpp är även luftföroreningar inkluderade i det nya systemet. Vägtrafiken är problematisk som transportslag på grund av den låga energieffektiviteten och höga utsläpp per transporterat ton gods. Jämfört med järnväg och sjöfart, som belastas med ban- och farledsavgifter, har vägtrafiken en låg internaliseringsgrad av de externa kostnader som den förorsakar. Trots uttalade politiska ambitioner, till exempel i den nationella godstransportstrategin, för överflyttning av transporter från väg till järnväg och sjöfart finns det inga konkreta åtgärder som skulle rätta till den grundläggande snedvridningen. I stället har vi ett skatte- och avgiftssystem som främjar vägtrafiken på bekostnad av järnväg och sjöfart. En möjlig åtgärd som skulle ha effekt på utsläppen från transporterna är så kallad kilometerskatt tillika vägslitageavgift. Den har utretts ett antal omgångar utan att ett skarpt förslag har lagts på bord. pågår ytterligare en utredning, Nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg, som enligt plan skulle avrapporteras men som eventuellt kommer att försenas. Regeringens saktfärdighet och upprepade utredningar gör att blir det enda EU-landet som inte har något klimatstyrande system i sitt avgiftssystem för vägtrafik. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ämnar regeringen agera nu när EU har kommit överens om klimatstyrande vägavgifter?
fr · H8113302 · 2021-06-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:3302 Stundande elkris i av (M) till Statsrådet (S) riskerar att drabbas av elbrist. Det menar ansvariga för energifrågor i . Regionen börjar nämligen komma allt närmare kapacitetstaket i elnätet. Effekten av denna utveckling skulle innebära att näringsliv, infrastruktur och nya bostadsbyggen drabbas negativt eller inte kommer att kunna bli av. storsatsar näringslivet på omställning. och Northvolt har meddelat att de ämnar bygga en ny jättefabrik för batterier för 30 miljarder, som ska stå klar . Det är än så länge oklart var denna fabrik kommer att byggas, men en sak är säker: Om inte kapacitetsbristen hamnar under kontroll kommer göteborgare att gå miste om investeringar och arbetstillfällen . Omställningen går snabbt framåt, men behovet av fossilfri el ökar därmed alltmer. Till 2045 förväntas vi behöva dubblera elproduktionen för att möta den efterfrågan som dessa jättefabriker bland annat behöver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta det växande behovet av ökad elproduktion och för att undvika att regioner i drabbas av kapacitetsbrist?
fr · H8113303 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3303 Handlingsplan för barn med skyddade personuppgifter i för- och av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) i har tagit fram en handlingsplan för elever med skyddade personuppgifter i skolan. Detta är föredömligt och borde som regel finnas i alla län för barn och unga inom för- och . Skyddade personuppgifter får man om det finns risk för att man ska utsättas för hot eller våld. Det finns cirka 4 800 barn och ungdomar, upp till , med skyddade personuppgifter. Många unga med skyddade personuppgifter har bevittnat våld i sina familjer och själva varit utsatta för våld. Att bevittna våld mot en närstående kan leda till att den unga berövas sin grundläggande trygghet i livet. Unga med sådana erfarenheter kan känna skuld och skam över att inte ha kunnat skydda sin förälder och kan vara oroliga för vad som kan hända medan de är i förskolan eller i skolan. Barn har rätt till en trygg uppväxt, fri från alla former av våld. Trots detta vistas flera tusen barn i skyddat boende för att de ska komma bort från våldsamheter. Många av dessa barn får flytta runt till olika skyddade boenden, som drivs av olika aktörer, för att skyddas från våldsutövaren. Vem vet vad om mig? Vem kan jag prata med om jag blir rädd? Vad ska jag säga till mina kamrater om de vill leka efter skolan? Vad ska jag säga om min hemlighet till kompisarna? Jag är orolig för att gå till skolan själv. Tänk om pappa hittar mig. Detta är frågor som stadsmissioner samlat när de presenterade en modell för skyddat boende med barnrättsperspektiv, och det är frågor som våldsutsatta barn inte alltför sällan ställer till sig själva och omgivningen och som det är viktigt att bemöta på rätt sätt. Ett barns rättigheter ska gälla oavsett om man bor i skyddat boende eller inte. En vårdnadshavare som bor i skyddat boende ska inte behöva försaka barnets skolgång av säkerhetsskäl. Skolgång ska inte innebära att skyddet undanröjs för att båda vårdnadshavarna måste godkänna beslut gällande barnens skolgång. Att bo på skyddat boende är en extraordinär situation för ett barn, och en sådan situation borde rimligtvis innebära undantag såsom att enbart en vårdnadshavare har rätt att godkänna skolgång. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Hur säkerställer ministern att våldsutsatta barn som bor på skyddat boende omfattas av en strukturerad handlingsplan inom skolan, som exempelvis den som i har tagit fram?
fr · H8113304 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3304 Barnrättssäkrade skyddade boenden av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Skyddade personuppgifter får man om det finns risk för att man ska utsättas för hot eller våld. Det finns cirka 4 800 barn och ungdomar, upp till , med skyddade personuppgifter. Många unga med skyddade personuppgifter har bevittnat våld i sina familjer och själva varit utsatta för våld. Att bevittna våld mot en närstående kan leda till att den unga berövas sin grundläggande trygghet i livet. Unga med sådana erfarenheter kan känna skuld och skam över att inte ha kunnat skydda sin förälder och kan vara oroliga för vad som kan hända medan de är i förskolan eller i skolan. Barn har rätt till en trygg uppväxt, fri från alla former av våld. Trots detta vistas flera tusen barn i skyddat boende för att de ska komma bort från våldsamheter. Många av dessa barn får flytta runt till olika skyddade boenden, som drivs av olika aktörer, för att skyddas från våldsutövaren. Ett barns rättigheter ska gälla oavsett om man bor i skyddat boende eller inte. En vårdnadshavare som bor i skyddat boende ska inte behöva försaka barnets skolgång av säkerhetsskäl. Skolgång ska inte innebära att skyddet undanröjs för att båda vårdnadshavarna måste godkänna beslut gällande barnens skolgång. Att bo på skyddat boende är en extraordinär situation för ett barn, och en sådan situation borde rimligtvis innebära undantag såsom att enbart en vårdnadshavare har rätt att godkänna skolgång. Riskfaktorer måste undanröjas, och skyddsfaktorer behöver stärkas! Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur säkerställer ministern att våldsutsatta barns skyddade identitet bevaras när de skrivs in i olika skolor, i synnerhet om förövaren är den andre vårdnadshavaren och denne har rätt till uppgifter om barnets skolgång?
fr · H8113305 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3305 Trygg och stabil vård för de allra yngsta utsatta barnen av Kopparklint (M) till Socialminister (S) finns många små barn som befinner sig i en vårdkarusell som inte är värdig ett land som 2021. En 14-årig flicka som hunnit med tjugo placeringar hör tyvärr inte längre till undantagen. Ett annat exempel är en flicka som blivit omplacerad tio gånger och som 12-åring placerats på efter ytterligare åtta stycken placeringar på HVB-hem. Då ska man veta att , Sis, är en myndighet som ansvarar för individuellt anpassad tvångsvård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. Med jämna mellanrum kan man läsa om små barn som placeras på Sis. I en granskning som gjorde framkom att barn så unga som hade isolerats och att en tioårig flicka hade isolerats . Sis har ingen nedre åldersgräns, men man är noga med att skriva att deras vård riktar sig till just ungdomar, inte barn. I ett SVT-reportage uttrycker den tidigare generaldirektören att Sis har ganska stora problem med att anpassa verksamheten till mindre barn. Det pågår ett utvecklingsarbete för att förbättra vården för Sis-placerade unga som även har stora behov av psykiatrisk vård, utifrån ett regeringsuppdrag. fick regeringen en slutredovisning på ett analysuppdrag som Inspektionen för vård och omsorg genomfört gällande den sociala barn- och ungdomsvården. Till det utkom också Myndigheten för vård- och omsorgsanalys med en rapport om den sociala dygnsvården för barn och unga. Inget av detta underlag nämner de upprepade vårdsammanbrotten som små barn i familjehem och HVB har utsatts för. Och detta på grund av att det byggda systemet inte haft dem i åtanke. Barn som är sex, sju eller ska inte behöva utsättas för ständiga omflyttningar för att de har utvecklat ett utåtagerande beteende eller drabbats av återkommande affektutbrott. Deras beteenden är inte alltför sällan orsakade av trauman och/eller familjeförhållanden som är svåra att föreställa sig och som orsakat anknytningsstörning. Det gemensamma för barnen är att de omhändertagits på grund av att vuxenvärlden har svikit dem och att samhället fortsätter att svika dem genom instabil vård orsakad av de många vårdsammanbrotten. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att utreda hur den sociala dygnsvården kan förändras så att även de yngsta utsatta barnen kan få trygghet och kontinuitet för att läka?
fr · H8113306 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3306 Analys utifrån krigsmateriellagen angående ubåten av (SD) till Utrikesminister (S) I en fråga (2020/21:3179) till utrikesministern frågade jag varför inte skrivelsen Vraket efter ubåten ”Som” (Ds 2021:14) analyserat möjligheter till bärgning och återbördande till utifrån krigsmateriellagen. Utrikesministern svarade att ”överlämnade utredaren rapporten efter ubåten ’Som’ (Ds 2021:14). I rapporten redovisas de aspekter som utredaren har bedömt vara relevanta.” Eftersom det i förordningen (2019:314) om ändring i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel (förordningen till krigsmateriellagen (1992:1300)) finns en lista som regelbundet uppdateras och där under respektive så kallad ML-punkt regleras vad som är krigsmateriel är det märkligt att utredaren i så fall inte bedömt det vara relevant att utreda förutsättningarna för bärgning av vraket efter ubåten och för överlämning av vraket till utifrån krigsmateriellagen. Detta eftersom ubåten , dess komponenter och tillbehör samt dess innehåll och eventuellt andra delar som kan komma att bärgas kan utgöra krigsmateriel enligt några av ML-punkterna (bland annat ML1, ML2, ML3, ML4 och ML9). Likaså med anledning av att det också kan finnas anledning att anta att ubåten efter bärgning behöver undersökas både inuti och utanpå för att klargöra om eventuell krigsmateriel finns. Beaktas inte dessa aspekter kan det finnas risk att lagbrott begås antingen av ryska representanter eller av svenska. Krigsmaterielfrågor är också något som överenskoms i olika internationella förhandlingar, varför eventuella brott mot denna lagstiftning kan få vidare konsekvenser. I utredningen behandlas frågor om exportlicens, men de är då inte kopplade till export av krigsmateriel. Det blir därmed väldigt märkligt att andra frågor kopplade till exportlicens tagits upp men inte frågan om krigsmateriel och möjlig export av sådan materiel. Av dessa anledningar borde det vara mycket angeläget att utreda även dessa aspekter. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att utredningen borde analysera frågan utifrån krigsmateriellagen, och avser ministern i så fall att vidta några åtgärder för att få frågan utredd?
fr · H8113307 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3307 Stenkastning mot danska bilar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Danska bilar har attackerats med stenar på i . Totalt rör det sig om 50 offer, och bara inträffade tre nya fall. ”Plötsligt, från ingenstans, hörde vi en stor krasch. Sen var det fullt av glassplitter i hela bilen”, säger , som är en av alla drabbade, till TV4. Polisen säger sig ta det som inträffat på stort allvar. Frågan är om regeringen egentligen tar brottsligheten på allvar. Runt om i landet sprängs, skjuts, våldtas och rånas, och våldsamma upplopp förekommer frekvent. är inte längre vad var, och regeringen står handfallen. vid regeringsmakten har regeringen, med justitie- och migrationsministern i spetsen, låtit landet förfalla till oigenkännlighet, där brottsligheten och våldet breder ut sig. drabbar det inte bara våra egna medborgare utan även våra grannländers, vilket även skämmer ut internationellt. Med anledning av ministerns fatala misslyckande vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att avgå?
fr · H8113308 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3308 Väntetid för coronastöd av (SD) till Finansminister (S) Många företag riskerar att gå under på grund av långa handläggningstider för statens coronastöd. TV4 rapporterar att bara har runt 6 800 ärenden gått vidare till domstol, och en ny dom i högsta instans tvingar myndigheten att återuppta tusentals ärenden. väntar många som sökt stöd för det här årets första månader på beslut, och fler ärenden kommer då regeringen beslutat att förlänga stödet. Många företag som tagit coronalån från banken måste nu betala tillbaka dessa lån. har de inte fått permitteringsstöd . Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att snabba på processen så att företagen hinner få berättigade stöd innan de tvingas lägga ned sina verksamheter?
fr · H8113309 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3309 Svenskt stöd till UNRWA och den palestinska myndigheten av (SD) till Statsrådet (MP) Det avslöjas nu hur Hamas låter barn vid UNRWA:s skolor registreras för sommarläger i syfte att utbilda barnsoldater. , chef för , ställer sig frågande i om hur FN:s skolor kan tillåta sina elever att registrera sig för program för att döda människor. Bedein har länge hävdat att läroplanen i UNRWA-skolorna främjar terrorism och förespråkar att bli av med samt att UNRWA-anläggningar används för att indoktrinera och utbilda palestinska barn för terrorism. Affischer som Hamas använder för att rekrytera barnen till sommarläger är fulla med barn med skjutvapen. I rekryteringsfilmer som vänder sig till barnen i UNRWA:s skolor visar man pojkarna och de unga männen intensiv militär träning inklusive marscherande med vapen, hoppande genom eldringar och krypande ur hål i marken beväpnade med automatvapen, vilket förmodligen illustrerar terrortunnlar. I Hamas reklamfilm står det att registrering för lägren kommer att hållas ”vid din närmaste moské samt vid registreringspunkter på offentliga platser mellan eftermiddagsbönerna och kvällsbönerna”. De erbjuder fyra åldersgrupper: grundskola, gymnasium, studenter och vuxna. Även skolböcker som används i den palestinska myndighetens skolor och UNRWA:s skolor innehåller värre terroruppviglingar än . Den palestinska premiärministern försvarade läroböckerna och läroplanerna vid sitt veckoministermöte. Enligt Shtayyeh får palestinska läroböcker inte bedömas av andra, eftersom palestinier är så unikt utsatta. Antisemitism och stöd för terrorism motiveras på grund av deras livserfarenhet. Med anledning av dessa nya avslöjanden och av att bidrar med miljonbelopp av skattemedel till UNRWA och den palestinska myndigheten vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av att svenska skattemedel går till att finansiera UNRWA och den palestinska myndigheten, som återigen visar sig ha kopplingar till antisemitism och terrorism?
fr · H8113310 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3310 Upplopp i invandrartät stadsdel i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Över 100 personer drabbade samman i ett storbråk i den invandrartäta stadsdelen i . En polis skadades. Enligt vittnesuppgifter till polisen, och enligt uppgifter från polispersonal, ska det enligt SVT handla om två grupperingar i närområdet som drabbade samman. Enligt uppgifter är det fyra nätverk, baserade på släkt och etnicitet, som styr området. Tisdagens incident föranledde stora polisresurser, där bland annat insatsstyrkan deltog. Detta är ett resultat av decennier av misskött massinvandringspolitik och slapphänt rättspolitik som vi nu får ta del av runt om i vårt en gång trygga land. Regeringen, med justitie- och migrationsministern i spetsen, har ju misslyckats katastrofalt med att komma till rätta med problemen, och som det senaste upploppet skedde drev regeringen i stället i igenom ett förslag som innebär ännu mer invandring till . Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att lösa problemen som brottas med genom att öka invandringen till ?
fr · H8113311 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3311 Relationen mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) Under tid som president nåddes vissa framgångar i kontakterna mellan och . Som förste sittande amerikansk president mötte han ledaren för i . Han var också den förste amerikanske presidenten att befinna sig på nordkoreansk mark 2019 för ett nytt möte. Men efter att tagit över som president verkar nu framgångarna ha ersatts av tillbakagångar. särskilda sändebud för , , har erbjudit sig att träffa företrädare för ”var som helst, när som helst, utan förutsättningar”, men möts nu av kalla handen. utrikesminister säger, enligt landets statliga nyhetsbyrå, att man inte ens överväger möjligheten att ha någon kontakt med eftersom det inte skulle leda någonvart ”och bara ta upp dyrbar tid”. Trots att uppgifter gör gällande att inte alls rustat ned sin kärnvapenarsenal mötena till trots fanns i alla fall en dialog mellan och , vilket är en förutsättning för vidare framgång. Detta verkar nu tyvärr vara helt borta. har ju en särskild ställning i genom sin ambassad, som även fungerar som skyddsmakt för . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vidtar några särskilda åtgärder genom ambassaden för att åter få till stånd samtal mellan och ?
fr · H8113312 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3312 Donation av vaccin till av (SD) till Statsrådet (MP) I ett tidigare svar på en fråga (2020/21:2445) om bortskänkning av vaccindoser till andra länder skriver biståndsministern att ”vårt nationella vaccinprogram ska inte påverkas, men vi ska så fort som möjligt bidra till vaccineringen globalt tillsammans med andra EU-länder. Vi har avtal om fler doser än vi behöver och dessa ska inte förfaras, utan omfördelas till behövande länder t.ex. genom Covax. Ju snabbare världen vaccineras, desto bättre för oss alla.” Regeringen i har beslutat om en donation av 20 000 vaccindoser till . utrikesminister uttalade att ”frihetsälskande människor måste stå upp för varandra ska ta hand om varandra”. Med tanke på ovärderliga insatser under pandemin – inte bara genom sina erfarenheter och kompetens utan även genom att de bidrog och skänkte övriga världen massvis med munskydd när bristen var som störst – och om har doser att skänka utan att det påverkar vårt nationella vaccinationsprogram vill jag fråga biståndsminister : Avser , likt , att skänka vaccindoser till för att nu återgälda det stöd vi fick i form av munskydd och för att stödja ett annat frihetsälskande folk?
fr · H8113313 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3313 Nedstängning av tidning i av (SD) till Utrikesminister (S) stängs den ledande prodemokratiska tidningen i ned. Sista pappersutgåvan av kommer ut , och nyhetssajten kommer då inte längre att uppdateras, meddelar tidningen, enligt nyhetsbyrån . Beskedet kommer efter det att myndigheterna i frös tillgångarna för tidningen, vilket gör det omöjligt att driva verksamheten vidare. Polis har också gripit en av tidningens journalister, den 55-årige ledarskribenten , som anklagas för samröre med utländska element i syfte att undergräva den nationella säkerheten. Även grundaren av tidningen, , sitter fängslad. Den brittiske utrikesministern har riktat skarp kritik mot det som händer i . utrikesminister har dock inte varit lika hård i sin kritik och har när den här frågan ställs inte uttalat sig om att tidningen nu tvingas stänga ned. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av agerande i , där nu yttrandefriheten släcks?
fr · H8113314 · 2021-06-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3314 Bistånd till återuppbyggnaden i av (SD) till Statsrådet (MP) Under anfallskrig mot och förstördes bostadshus, sjukhus, skolor och kulturella och religiösa byggnader. Invånarna i tvingades på flykt till säkrare delar i . Återvändandet av interna flyktingar förhindras nu genom att de inte längre har några bostäder att bo i, och för många barn finns inga skolor att gå i. Oavsett vad regeringen anser om områdets tillhörande och status är det människor och deras möjlighet att leva det ytterst handlar om. De behöver nu resurser till att återuppbygga sina hem, skolor, sjukhus och övriga byggnader som azerierna förstörde. har världens mest generösa biståndsram, och utifrån den borde omprioriteringar kunna göras utifrån de faktiska behov som finns när de akut uppstår. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Är ministern beredd att ta initiativ till att bistå folket i med medel eller andra insatser för återuppbyggnad av deras hem, skolor, sjukhus och övriga byggnader?