ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911685 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:685 säkerhetspolitiska relation till av (M) till Försvarsminister (S) är viktigt för säkerhet. Landet besitter en stark militär förmåga och har en stor diplomatisk tyngd utifrån sitt täta samarbete med och sina kontakter med det brittiska samväldet. och delar en djup värdegemenskap och har ett starkt samarbete på det försvars- och säkerhetspolitiska området. Det brittiska utträdet ur EU har dock gjort att det inte längre finns samma täta dagliga dialog inom försvars- och säkerhetspolitiken med som när de var en del av Europeiska unionen. Det är viktigt för både och att det även efter brexit går att bibehålla samarbetet med . Av denna anledning fördes diskussioner inom ramen för Försvarsberedningen kopplat till om man skulle utvidga den svenska solidaritetsförklaringen till att även innefatta efter att landet lämnat Europeiska unionen. Dock skulle utfallet av brexitförhandlingarna inväntas innan beslut kunde fattas. Tyvärr blev det en hård brexit inom det säkerhets- och försvarspolitiska området, vilket i sak innebär att den svenska solidaritetsförklaringen inte innefattar . innefattas inte heller av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen. I en debatt som jag hade med försvarsminister sa försvarsministern att gällande frågan om säkerhetspolitisk solidaritet pågår en dialog mellan länderna som han inte ville föregripa. har det gått snart sedan den debatten, och det är fortsatt oklart om regeringen vill gå vidare med arbetet att inkludera i den svenska solidaritetsförklaringen. hade en pressträff med sin brittiska motsvarighet när denne var på besök i . De båda publicerade även en gemensam debattartikel i samband med besöket. Av pressträffen och artikeln framgår att det finns en avsikt att fördjupa det försvarspolitiska samarbetet, men det framgår inte om det finns några konkreta planer på att utvidga den svenska solidaritetsförklaringen till att innefatta eller på något annat sätt fördjupa den säkerhetspolitiska solidariteten. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad är status när det gäller säkerhetspolitisk solidaritet mellan och , och avser ministern att ta några initiativ i frågan?
fr · H911686 · 2021-12-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:686 Opinionsbildning inom biståndet av (M) till Statsrådet (S) Enligt en ny rapport från Sida vill över en tredjedel av det svenska folket minska eller helt avskaffa det svenska biståndet. Sidas generalsekreterare svar på detta är att siffrorna skulle se väldigt annorlunda ut om folket fick ta del av mer information om biståndets nytta. Hon hävdar i en intervju att det är viktigt att fortsätta informera om biståndet och att det går att göra skillnad. Rapporten visar även att svenska frivillighetsorganisationer anses vara den mest effektiva kanalen för bistånd. Svaret som ges på detta är att ”det vi behöver bli bättre på är att berätta att det ofta faktiskt finns statliga Sida-medel med i de här insatserna”. Att lägga biståndsmedel på opinionsbildning hemma i gör även att mindre resurser går till det som är tänkt, nämligen att minska fattigdom och förtryck i världen. Mot bakgrund av det som har framförts vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är Sidas uppgift att informera så att opinionen förändras i någon riktning, och har statsrådet för avsikt att ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911687 · 2021-12-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:687 agerande gentemot västerländska demokratier av (L) till Utrikesminister (S) Vårt baltiska grannland har utsatts för alltmer påtryckningar från i och regimen i , bland annat efter att öppnat ett handelskontor i det demokratiska och tillåtit landet att öppna ett representationskontor i . Som svar har regimen i utvisat den litauiske ambassadören, kallat hem sin egen ambassadör och infört flera åtgärder i syfte att försvåra handel mellan länderna. Konflikten har fortgått , och litauiske utrikesministerkollega, , har (den 12–) vädjat om hjälp från EU med att hantera försök att utpressa landet att backa i sina relationer med . har också infört icke-offentliga sanktioner mot flera litauiska företag. är precis som ett litet land i norra , en välfungerande demokrati och en ekonomi med stort behov av öppenhet mot världen. Om de vågar stå upp för våra gemensamma demokratiska värderingar även när diktaturer hotar och hatar så borde vi också kunna göra det. Som mycket riktigt påpekat ska agerande inte ses som en isolerad händelse utan som en strategisk manöver från en snabbt växande diktatur att agera mot demokratiska västerländska demokratier. I dessa frågor är det därför viktigt att EU agerar samlat och med full kraft. Jag vill med anledning av detta fråga utrikesminister : Avser ministern att agera för att förmå EU att stå upp mot och försvara vår gemensamma handelspolitik, och i så fall, hur?
fr · H911688 · 2021-12-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:688 Fängslande av journalister i av (V) till Utrikesminister (S) dömdes journalisten till fängelse i efter att ha publicerat material om bland annat situationen för mänskliga rättigheter och polisbrutalitet i landet. Domstolen menade att Trang begått antistatliga handlingar och dömdes för att bedriva propaganda mot staten. Flera länder och människorättsorganisationer har fördömt domen. Trang har blivit inbjuden av delar av det internationella samfundet för att prata om mänskliga rättigheter i och har vid flertalet tillfällen blivit arresterad på grund av sitt yrkesutövande och sin aktivism. Under rättegången vittnar Trang själv om att hon gripits 25 gånger . efter fängslandet av Trang, , dömdes två personer till långa fängelsestraff och husarrest efter vad som återigen beskrivs som antistatliga handlingar och för att bedriva propaganda mot staten. Personerna, som varit aktiva på Facebook, anklagas för att ha publicerat videoklipp och artiklar med syftet att provocera fram protester och smutskasta myndigheter. Det uppges ha handlat om markdispyter från som ledde till att poliser och bönder dog. Yttrandefriheten är inskränkt i , och den kraftiga censureringen av medier medför att begränsat med kritik tolereras. är dessutom ett av de länder som fängslar flest journalister i världen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att fördöma politiskt motiverade fängslanden av journalister i ?
fr · H911689 · 2021-12-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:689 Bistånd och utvecklingsstöd till av (M) till Statsrådet (S) En tid har det spekulerats i samröre mellan den styrande juntan i och samt ryska intressen. Det har tydligt markerats från länder som mot ökända Wagnergruppen som tillhandahåller legosoldater och lönnmördare: form av överenskommelser medför konsekvenser. har i beslut ställt sig bakom fortsatt närvaro i FN-insatsen Minusma och den franskledda missionen Takuba, men har i det betänkande utrikesutskottet tagit fram funnits skarpa skrivningar vad det gäller om prioriterar relationer med framför de fredsbidragande länder som är på plats. ökade misstankarna att verkligen inlett samarbete med Wagnergruppen samt att ryska leveranser var att vänta. Det försämrar ett redan dåligt säkerhetsläge. Till detta ska adderas en oförmåga att överlämna makten till civilt styre och genomföra val , vilket tidigare utlovats. har tidigare använt bistånd som påtryckningsmedel men också för att markera att utvecklingen går i helt fel riktning när det gäller demokratisk standard. I ett skarpt uttalande från truppbidragande länder – däribland – sägs : ”We deeply regret the choice of the Malian transitional authorities to use already scarce public funds to pay foreign mercenaries instead of supporting the Malian Armed Forces and public services to the benefit of the Malian people.” Ifall nu de maliska myndigheterna väljer att använda begränsade offentliga medel till vapen och krigföring – utöver att landet i sig styrs av en junta – måste närvaron av svenska skattebetalares pengar ifrågasättas. Ambitionen måste vara att utvecklingen ska gå i rätt riktning i stället för i fel. Min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder i fråga om bistånd och utvecklingsstöd till som konsekvens av den hårda kritik som framförs över hur den styrande juntan använder de begränsade offentliga medel som finns att tillgå?
fr · H911690 · 2021-12-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:690 Studiestöd för fristående kurser vid enskilda utbildningsanordnare av (KD) till Utbildningsminister (S) Enligt 1 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655) är det regeringen som bestämmer vid vilka läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiestöd. Läroanstalterna och utbildningarna anges i bilagan till studiestödsförordningen. När det gäller studiestöd för studier hos enskilda utbildningsanordnare, dvs högskolor som drivs av andra aktörer än staten (till exempel av stiftelser eller föreningar), anges det i studiestödsförordningen att studiestöd kan bifallas om utbildningen kan ingå i en examen som utbildningsanordnaren får utfärda med stöd av lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina eller av regeringen bedöms motsvara en utbildning som kan ingå i en högskoleexamen. Det har kommit till min kännedom att Centrala () tillämpning av studiestödsförordningen medför att vissa studenter som läser fristående kurser vid högskolor som är enskilda utbildningsanordnare inte beviljas studiestöd. Grunden för tillämpningen är troligtvis att fristående kurser inte nämns explicit i den ovan nämnda bilagan till studiestödsförordningen. Med andra ord tolkas studiestödsförordningen så att studiestöd enbart kan lämnas för studier vid enskilda utbildningsanordnare som kan leda till en examen vid den specifika högskolan. Denna tolkning medför att en student som är beroende av studiestöd och vill bygga sin utbildning genom att läsa fristående kurser vid olika universitet och högskolor hindras från att läsa kurser vid enskilda utbildningsanordnare. Detta torde vara i strid med intentionen i högskoleförordningen som främjar studenternas valfrihet kring möjligheten att bygga en egen utbildning och därefter söka en generell examen. Baserat på ovanstående önskar jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Är ministern och regeringen villiga att revidera studiestödsförordningen (eller dess aktuella bilaga) för att möjliggöra att studenter som läser fristående kurser vid enskilda utbildningsanordnare blir berättigade studiestöd?
fr · H911691 · 2021-12-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:691 Bistånd som påtryckningsmedel av (M) till Statsrådet (S) Den av Socialdemokraterna ledda regeringen har med kraft och tydlighet förfäktat linjen att bistånd inte ska användas som påtryckningsmedel mot länder vilka vägrar att ta emot egna medborgare. Tanken på sådana åtgärder har framförts, och regeringen har också besvarat frågor och interpellationer på detta tema. Hållningen har varit entydig: ”Angående biståndet, anser regeringen att ett villkorande av bistånd kopplat till migrationssamarbete inte vore en ändamålsenlig metod, utan skulle snarare kunna vara kontraproduktivt.” uttalar sig statsrådet : ”Regeringen vill att fler personer som inte har rätt att vara i ska utvisas till sina hemländer. Biståndet ska nu användas som ett påtryckningsmedel för att verkställa fler utvisningsbeslut.” I förhållande till tidigare intagen position får detta sägas vara en förändring och ett närmande till önskemål framförda från andra partier och dess företrädare. Min fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att redovisa de resonemang och överväganden som ligger bakom att uppfattningen ändrats till att bistånd nu kan användas som påtryckningsmedel samt varför en sådan åtgärd inte längre anses vara kontraproduktiv?
frs · H912383 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:383 av (SD) Kraftigt ökade matpriser har frågat näringsminister om han avser att vidta några särskilda åtgärder för att förhindra att matpriserna ökar så dramatiskt på grund av bland annat ökade drivmedelskostnader och elkostnader. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen arbetar aktivt med att stärka konkurrenskraften i den svenska livsmedelskedjan genom den nationella livsmedelsstrategin. konkurrerar svenska livsmedelsproducenter på en global marknad och påverkas därför av yttre förutsättningar som i sin tur påverkar priset till konsument. har priserna på viktiga livsmedelsråvaror ökat kraftigt. Enligt branschorganisationen har de globala priserna på vanliga livsmedelsråvaror ökat med i vissa fall beroende på en stark konjunkturuppgång, logistikutmaningar på grund av covid-19-pandemin samt väderutmaningar och dålig skörd. konstaterar att lantbruket har utmanats av kostnadsökningar på insatsvaror som lantbrukarna har haft låga spannmålsskördar och utbrott av fågelinfluensa som påverkat råvaruproduktionen. Prisökningar på vegetabilier och animalier gör ändå att prognosen visar på en något förbättrad företagsinkomst för lantbruket som helhet. Priset på drivmedel är ytterligare en komponent som påverkar det svenska jordbrukets konkurrenskraft, men även våra konkurrentländer. Dagens höga drivmedelspriser innebär en kostnadsökning för alla, men påverkar inte den relativa konkurrenskraften mellan och andra länder i samma utsträckning. har en nedsättning av dieselskatten för jordbruket som vi tillämpar enligt gällande EU-regler. ligger nedsättningen för bränslen som används i jord och skogsbrukets arbetsmaskiner på per liter. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk livsmedelsproduktion är en prioriterad fråga för regeringen. Därför har en tredelad handlingsplan för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 innehöll satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan del 2 innehöll satsningar på 2020–2025 samt en extra förstärkning på 2020. Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar motsvarande 2021–2023. –2025 tillförs och för förenklingspaketet som ingår i handlingsplan del 3. Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dessutom ett viktigt verktyg för att stärka den svenska primärproduktionen av jordbruksråvaror. Ett av målen med den gemensamma jordbrukspolitiken är att säkerställa att det finns livsmedel på den inre marknaden till ändamålsenliga priser. Sammantaget ser jag att samtliga åtgärder bidrar till att stärka konkurrenskraften i den svenska livsmedelskedjan och bidrar till att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin.
frs · H912384 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:384 av (SD) Konsulära kostnader i samband med att UD förde IS-kvinnor till har frågat mig varför jag inte vill uppge statens kostnader i samband med regeringens insatser för att föra IS-kvinnorna tillbaka till , och på vilka grunder jag åberopar säkerhetsskäl. Jag ber att få hänvisa till mitt svar på fråga nr 2021/22:54 angående konsulära kostnader i samband med utvisningar av svenska kvinnor och barn från nordöstra till .
frs · H912385 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:385 av (SD) export av covidsmitta har frågat mig vilka slutsatser jag drar utifrån rapporten från , norska och , och om jag avser att vidta några särskilda åtgärder med anledning av rapporten. Såväl regering som myndigheter följer kunskapsläget. Som tidigare går det dock att konstatera att jämförelser mellan länder är svåra att göra, bland annat eftersom samma åtgärder har gett olika resultat. Det finns många som har utvärderat hantering av pandemin och det kommer att tillkomma flera olika slutsatser framöver. Regeringen beslutade exempelvis att tillsätta en kommission (se dir. 2020:74) med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter.
frs · H912386 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:386 av (SD) Fortsatta aggressioner från mot och fråga 2021/22:387 av (SD) Erkännande av folkmordet har frågat mig varför jag fortsätter att i uttalanden framställa de båda ländernas skuld i konflikten som likvärdiga och om jag och regeringen avser att följa upp vårt vallöfte och erkänna folkmordet som just ett folkmord. Jag väljer att besvara frågorna samlat. Som tidigare framförts i svar på liknande frågor följer regeringen utvecklingen mellan och noga. Situationen i har stått högt på dagordningen för det svenska OSSE-ordförandeskapet, med fokus på att stödja steg mot fredliga och hållbara lösningar för regionen. bedriver genom den så kallade Minskgruppens samordförandeskap ett uthålligt arbete för en fredlig lösning på konflikten. Jag står till fullo bakom ansträngningar från Minskgruppens tre samordföranden – från , och – samt min personlige representant, ambassadör . Detta innebär även att stödjer och finns till förfogande för Minskgruppens arbete. Den svenska ståndpunkten är tydlig: humanitärt tillträde till hela området, att internationell humanitär rätt ska följas, att samtliga fångar ska släppas och en återgång till en fredlig förhandlingslösning på konflikten under samordföranden för . I tidigare svar har jag även konstaterat att frågor om hur en regering bör benämna massövergrepp i det förflutna är komplicerade och innehåller flera rättsliga och politiska aspekter. Det är också anledningen till att ytterst få regeringar gör uttalanden om de historiska massövergreppen i bestämda rättsliga termer. Frågan om massövergreppen 1915 bör hanteras på ett sätt som främjar dialog. Från regeringens sida är detta arbete på intet sätt avslutat.
frs · H912387 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:386 av (SD) Fortsatta aggressioner från mot och fråga 2021/22:387 av (SD) Erkännande av folkmordet har frågat mig varför jag fortsätter att i uttalanden framställa de båda ländernas skuld i konflikten som likvärdiga och om jag och regeringen avser att följa upp vårt vallöfte och erkänna folkmordet som just ett folkmord. Jag väljer att besvara frågorna samlat. Som tidigare framförts i svar på liknande frågor följer regeringen utvecklingen mellan och noga. Situationen i har stått högt på dagordningen för det svenska OSSE-ordförandeskapet, med fokus på att stödja steg mot fredliga och hållbara lösningar för regionen. bedriver genom den så kallade Minskgruppens samordförandeskap ett uthålligt arbete för en fredlig lösning på konflikten. Jag står till fullo bakom ansträngningar från Minskgruppens tre samordföranden – från , och – samt min personlige representant, ambassadör . Detta innebär även att stödjer och finns till förfogande för Minskgruppens arbete. Den svenska ståndpunkten är tydlig: humanitärt tillträde till hela området, att internationell humanitär rätt ska följas, att samtliga fångar ska släppas och en återgång till en fredlig förhandlingslösning på konflikten under samordföranden för . I tidigare svar har jag även konstaterat att frågor om hur en regering bör benämna massövergrepp i det förflutna är komplicerade och innehåller flera rättsliga och politiska aspekter. Det är också anledningen till att ytterst få regeringar gör uttalanden om de historiska massövergreppen i bestämda rättsliga termer. Frågan om massövergreppen 1915 bör hanteras på ett sätt som främjar dialog. Från regeringens sida är detta arbete på intet sätt avslutat.
frs · H912388 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:388 av (SD) kritik mot regeringens bistånd till multilaterala organisationer samt fråga 2021/22:415 av (M) Regeringens mål- och resultatstyrning av biståndet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av den återupprepade kritiken från om regeringens bistånd till multilaterala organisationer. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att följa upp och säkerställa att den del av biståndet regeringen betalar ut i form av kärnstöd leder till resultat och går att följa upp. Jag besvarar frågorna samlat. Jag vill inledningsvis understryka att internationella granskningar och bedömningar givit höga betyg som biståndspolitisk aktör. Ett exempel på detta är biståndskommittés (DAC) senaste utvärdering av det svenska biståndet . utvecklingssamarbete ska vara relevant och effektivt. Kärnstöd till multilaterala organisationer är enligt regeringen ett centralt verktyg för att nå detta. är pådrivande för starka revisions- och kontrollfunktioner i organisationerna och ställer krav på uppföljning, utvärdering och resultatredovisning. är ett viktigt bidrag för att ytterligare förbättra styrningen av svenskt bistånd till multilaterala organisationer. Tidsperioden för granskningen var 2017 till 2019. har uppdaterat vägledningar och utvecklat nya rutiner. Dessutom genomförs nu utbildningar i riskanalys regelmässigt, och det finns ett nytt it-system som bidrar till bättre uppföljning. Utrikesdepartement har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att studera rapportens rekommendationer och föreslå de åtgärder som kan behöva vidtas för att ytterligare stärka styrningen och uppföljningen av det multilaterala biståndet. Regeringen kommer, som svar på granskningen, att lämna en skrivelse till som redovisar vilka åtgärder har vidtagit eller avser att vidta. Regeringen kommer dessutom att lämna en skrivelse till om resultat i utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet genom multilaterala organisationer.
frs · H912389 · 2021-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:389 av (M) Information till skogsägare vid undersökning av skogsmarker har frågat mig om jag avser att se över regelverket så att markägare och skogsägare alltid ska få information innan det sker undersökningar eller inventeringar av deras marker eller skogar. Jag vill börja med att konstatera att har en stark tradition av många, småskaliga aktiva skogsägare som förvaltar och brukar sin skog för kommande generationer. Många av dessa skogsägare har skogsfastigheter som kan ha varit ägda av samma släkt i generationer och de känslomässiga banden till sitt ägande kan vara mycket starkt. För många är skogen som inkomst och säkerhet avgörande för möjligheten att bo och verka i glesbygd och för att hela ska leva. I är äganderätten grundlagsskyddad. Men trots att äganderätten är stark i svensk lagstiftning finns ett behov av att åtgärda brister som lett till tillämpningar som kritiserats. Därför har regeringen presenterat en proposition om Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (prop. 2021/22:58). Regeringen anser att myndigheternas arbete ska bedrivas i god samarbetsanda med markägare och med respekt för äganderätten. Därför är det viktigt att myndigheternas kvalitetsarbete stärks, att äganderättsperspektivet tydliggörs i myndigheternas arbete och att markägare ges bättre förutsättningar att förstå lagkrav och får möjlighet att bli mer delaktiga i naturvårdsarbetet. Detta skapar bättre förutsättningar för större uppslutning bakom, och engagemang för, naturvårdsarbetet i skogen, inklusive olika skyddsformer för skogsägarna. Myndigheter ska också kunna bidra med information och kunskap om vad som kan genomföras på frivillig basis. Myndigheter ska förutom att vara reglerande också ha med sig ett främjandeuppdrag för ett aktivt hållbart skogsbruk och flexibla skydds- och ersättningsformer. Myndigheter ska söka lösningar som främjar både hållbart brukande och skydd. Det stärker äganderätten och bidrar till uppfyllelse av miljömålen. Myndigheternas roll för att främja både produktions-, miljö-och klimatmål bör tydliggöras. Personer som ägnar sig åt att inventera och undersöka skogsmarker kan göra det med stöd av allemansrätten. De har rätt att vistas i skog och mark i områden som inte är tomt eller trädgård (eller växande gröda) och behöver inte informera markägaren om sitt besök. Om de utför åtgärder som ligger inom ramen för sina ordinarie uppdrag på en myndighet, så utgår jag från att det sker på arbetstid och med de principer och instruktioner som myndigheten i fråga arbetar efter. Jag ser därför ingen anledning att ta några initiativ med anledning av fråga.