ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112043 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2043 Granskning av studieförbunden av (M) till Utbildningsminister (S) I en skrivelse, ställd till bland annat , tar upp problematiken med fusket med studiecirklar hos våra studieförbund. På en skriftlig fråga som jag ställde till angående tillsynen av studieförbundens verksamhet svarar statsrådet: ”Modellen för fördelning av statsbidrag till folkbildningen bygger på en stark tilltro till, och ett stort ansvar för, folkbildningens aktörer att på egen hand prioritera, genomföra och följa upp verksamheten.” Det är just här som problemet ligger. Ett system som bygger på tilltro bygger också på att man åtnjuter samhällets förtroende. I fallet med studieförbunden är ju insynen starkt begränsad både för samhället i stort och för svenska myndigheter. Så sent som skriver Ranstorp, Hyllengren och i (”Visselblåsare är centrala för att förstå fusket i studieförbunden”) att –2019 i landade det totala antalet deltagare i all verksamhet hos de tio studieförbunden på drygt 4,5 miljoner. Den siffran står för sig själv, främst med tanke på att befolkningen i blott är 564 000. Självklart skadar detta tilltron; allt annat vore otänkbart. För att tanken om studieförbundens idé inte ska gå förlorad krävs det att vi agerar och inte bara slätar över. Det måste lyftas bortom allt tvivel att fusket har stävjats för att tilltron ska bestå. menar att det krävs än mer skärpta riktlinjer i branschen och en retorik som speglar verkligheten – allt för att upprätthålla förtroendet för studieförbunden. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att upprätthålla förtroendet för studieförbunden och stävja fusk och bedrägeri med statsbidrag?
fr · H8112044 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2044 Syftena med de nationella proven av (SD) till Utbildningsminister (S) Statsrådet och regeringen lade 2017 propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala. Ett par av syftena med denna proposition, som stödde i , var att bekämpa betygsinflationen och att få en mer likvärdig och rättvis bedömning av betygen. Vid ett utskottsmöte var föredragande vid ett stort antal punkter. uttalade då (som flera av oss uppfattade) att de nationella proven inte har en likvärdig betygsättning som syfte och inte kan fylla den funktionen. Vid sitt första omnämnande av de nationella proven menade att proven i princip inte fyllde någon funktion. När flera ledamöter tog upp saken backade något, men fortsatte att deklarera att de nationella proven inte kan bidra till en mer rättvis och jämlik betygsättning. Undertecknad är av en annan åsikt i frågan (annars hade vi näppeligen stött statsrådets proposition), men det är likafullt förbluffande att en generaldirektör för ett statligt verk går emot regeringens klart uttalade intentioner på detta sätt. Detta är extra allvarligt, enligt mitt förmenande, när offentligt berättat att i en tidigare alliansregering fullständigt ignorerat uppdrag från den dåtida regeringen, detta bland annat när det gällde direktiven till den sista nu gällande läroplanen. Detta börjar likna något som bäst kan betecknas som tjänstemannavälde. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Har ministern för avsikt att ta några initiativ för att säkerställa att intentionerna med propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14) uppfylls?
fr · H8112045 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2045 Elbrist och nätbrist av (M) till Statsrådet (S) får importera kolkraftsel och köra med egna oljekraftverk för att klara vinterkylan och behovet av el till och konsumenter. Självklart är detta inte bra för miljön när klimatsmart kärnkraftsel stängs ned och det i stället importeras kolkraft eller egen produktion av smutsig oljekraft som körs ut i ledningarna i . Att ha elöverskott är en klen tröst en vindstilla dag och . utbyggnad av nätkapaciteten går för långsamt. Självklart måste man utreda var och hur nya ledningsgator ska dras alternativt hur man kan öka kapaciteten på redan befintliga ledningsgator. behöver också se över hur man kan gräva ned mer elkablar och därmed minska behovet av nya stora kraftledningsgator. Markägare som drabbas av elledningar måste få högre och mer rimliga ersättningar för intrånget på sina fastigheter, vilket regeringen kan genomföra omgående. Det är viktigt att man utreder och väljer rätt och bäst ställe för att anlägga nya elledningsgator, men det är helt orimligt att processerna för att kunna dra nya eller fler ledningar kan pågå i uppemot . måste lära sig att jobba snabbare med tillståndsprocesser och kraftfullt minska de långa handläggnings- och processtiderna för utbyggnad av elnät. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att kraftigt minska de långa handläggningstiderna och de långa domstols- och lantmäteriprocesstiderna i syfte att snabbare kunna bygga nya elledningar i ?
fr · H8112046 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2046 Privata markägare som riskerar att drabbas hårdare vid nya elledningsgator av (M) till Statsrådet (S) Nya ledningsgator behövs, men behöver jobba hårdare med att gräva ned sina elledningar än att bygga nya luftledningsgator. Flera lantbrukare, skogsägare och markägare har hört av sig angående behandlingen när man ska dra nya ledningar över deras marker. De är djupt bekymrade över att deras marker värderas mindre än statliga reservat vid ledningsdragning. Att man tar större hänsyn när ett reservat ska belastas med nya ledningar än man gör när man tar privata markägares marker i besittning för nya ledningsgator. Att man försöker välja andra vägar än att dra ledningsgatorna genom reservatet, vilket gör att grannfastigheter till reservat kan bli drabbade och riskerar att få ledningsgatan på sin fastighet i stället. Äganderätten är grundlagsskyddad och ska respekteras, och det kan knappast vara rimligt att staten först lägger under sig nya marker i form av reservat och att man sedan inte vill belasta dessa med några intrång i form av nya ledningsgator, medan man tvingar privata markägare att ha ledningsgatorna över sina marker i stället. Min fråga till statsrådet är: Tar samhället verkligen större hänsyn till reservaten än vad man gör till de privata markägarna när man planerar nya elledningsgator, och vad avser statsrådet i så fall att göra för att ändra på detta?
fr · H8112047 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2047 Myndigheters ansvar för bevarande av värdefull av (C) till Statsrådet (S) och har presenterat en avsiktsförklaring att etablera ett fängelse i . Regeringsföreträdare har hyllat överenskommelsen. Enligt planerna kommer fängelset att etableras på högvärdig , strax öster om stadskärna. Marken, som tillhör , har utarrenderats och brukats som jordbruksmark för livsmedelsproduktion. I en fråga till landsbygdsministern om vad hon tänker göra för att regeringens livsmedelsstrategi ska få genomslag i de egna myndigheternas fysiska planering svarar att det krävs en kunskapshöjning hos kommuner och länsstyrelser. Det är gott så. Kommuner och länsstyrelser behöver ta ett större ansvar för åkermarkens bevarande, och kunskapen hos såväl tjänstemän som politiker på lokal och regional nivå kring åkermarkens långsiktiga betydelse behöver öka. Men även regeringens egna myndigheter behöver ta ett ansvar. I just detta aktuella fall har Kriminalvården valt att bygga på klass 10-åkermark, det vill säga och mest produktiva . har erbjudit Kriminalvården att etablera sig på mark bestående av impediment, skog och sämre . Trots att det finns fullgoda alternativ som tar mindre i anspråk har alltså Kriminalvården valt högklassig . Samma agerande ser vi hos när nya polishus ska byggas, när nya vägar ska anläggas, med mera. Det behövs således ett övergripande tag från regeringens sida kring hur de egna myndigheterna ska beakta i den egna planeringen. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att regeringens egna myndigheter tar den värdefulla åkermarkens bevarande i beaktande när det gäller fysisk planering?
fr · H8112048 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2048 Återbetalning av krisstöd av (C) till Näringsminister (S) är det 2 800 företag som måste betala tillbaka det krisstöd de fått av . I ett flertal fall beror det enbart på att företagen varit några dagar sena med att skicka in avstämningar på det belopp de fått utbetalt. Det är faktiskt under all kritik – inte minst med tanke på att myndigheten själv kan ta på sig att lämna besked om företagens ansökningar. Dessutom ska det också ses i ljuset av att många företag vittnar om att de försökt att kontakta myndigheten för att få hjälp med frågetecken kring rapporteringen, men inte fått återkoppling. Det ska tilläggas att den som blivit återbetalningsskyldig inte heller kan söka fortsatt stöd för korttidspermittering. I värsta fall kommer både de långa handläggningstiderna för ansökan om företagsstöd och denna trubbiga hantering av återbetalning av hela stödbeloppet att leda till att företag går i konkurs eller väljer att säga upp personal. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad tänker ministern och regeringen göra åt problemet med att företag som skickar in avstämningar med en kortare försening måste återbetala hela det krisstöd man erhållit för perioden i fråga?
fr · H8112049 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2049 Saneringen av PFAS av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) skickade Försvarsmakten en återrapport till regeringen om sitt arbete med förorenade områden. Rapporten i sig innehåller ytterst få svar på vilka konkreta åtgärder man avser att vidta för att öka takten i saneringen. I stället redovisas att hittillsvarande arbete framför allt har gått ut på att identifiera och klassificera olika förorenade områden. Enligt rapporten har Försvarsmakten kännedom om 2 090 områden som är förorenade eller potentiellt förorenade, varav ett fåtal har sanerats . Märkligt är dock att områden som förorenats av PFAS-kemikalier är exkluderade från sammanställningen, trots att det är väl känt att dessa kemikalier kan ha stor påverkan på enskildas hälsa. Ett av de kända områden som har PFAS-förorenats är vid . Där uppdrogs åt att vidta åtgärder, vilket man tänkte lösa genom att göra om dräneringen. Men projektet pausades av regeringen då den planerade saneringsmetoden ansågs innebära en uppenbar risk för att PFAS-förorenat vatten skulle ledas rätt ut i en av norra största dricksvattentäkter, . Men vad händer nu? Med hänvisning till ovan vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sanering av PFAS-förekomster vid i första hand dricksvattentäkter såsom ska kunna saneras på ett säkert och kostnadseffektivt sätt?
fr · H8112050 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2050 Husbehovsfiske av (M) till Statsrådet (S) Tillfredsställelsen i att kunna ägna sig åt så kallat husbehovsfiske är stort för många som lever i kust-, skärgårds- och insjöområden. Denna kulturtradition, och rekreation, bidrar ibland även till mat på borden men också till landsbygdens attraktivitet. Det är något som kan vara en viktig faktor för att minska urbanisering. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har skickat ut en remiss som berör förslag om fiskereglering i skyddade områden i . Förslagen har på sina håll väckt upprörda känslor då det skulle innebära ett totalförbud för husbehovsfiske med garn. Detta trots uråldriga traditioner, användandet av selektiva fiskeredskap och en tumlarpopulation som enligt rödlistan 2020 betraktas som livskraftig i . Tumlarna var nämligen ett skäl till beslutet. I sin budgetproposition skriver regeringen: ”att de nuvarande beslutade eller planerade styrmedlen inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Trots stora satsningar på rent hav finns en negativ påverkan genom alltför stor tillförsel av näringsämnen, farliga ämnen, marint skräp och buller samt ett ohållbart fiske av vissa arter. Andra problem är att känsliga livsmiljöer, kulturmiljöer och kulturlandskap påverkas eller förstörs genom exploatering och fragmentering”. Om HaV:s förslag till fiskereglering kommer att vinna laga kraft kommer regeringen att hamna allt längre bort från möjligheten att någonsin kunna nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Det skulle nämligen innebära att uråldriga kulturmiljöer och kulturlandskap ödeläggs. Det vore djupt olyckligt. är det förbjudet att husbehovsfiska i större delen av naturreservatet . I samband med det förlorade även Kulla- och av sina fiskevatten. vill man förbjuda resten och detta utan uppföljning av det tidigare införda förbudet. Det har heller inte presenterats några vetenskapliga belägg för att husbehovsfiske innebär några negativa konsekvenser för ekologiska system. Enligt uppgift har husbehovsfiskarna länge velat lämna fångststatistik till HaV, men myndigheten har inte varit intresserad. Enligt de grova uppskattningar som ändå gjorts bedömer HaV att husbehovsfisket står för av det totala fisket. Det torde därmed vara uppenbart att det inte är husbehovsfisket som hotar tumlare, förstör bottnar eller utarmar fiskebestånden. En fråga man kan ställa sig är också hur detta rimmar med krav på proportionalitet och balans mellan mål och medel och att skyldigheter inte får åläggas utöver vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med en reglering? Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att beslut presenteras med konsekvensanalyser och vetenskapliga belägg, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra tillgången till husbehovsfiske i skyddsområden och på så sätt bidra till att värna kulturhistoria, landsbygd och miljö?
fr · H8112051 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2051 Försvaret och PFAS av (M) till Försvarsminister (S) skickade Försvarsmakten en återrapport till regeringen om sitt arbete med förorenade områden. Rapporten i sig innehåller ytterst få svar på vilka konkreta åtgärder man avser att vidta för att öka takten i saneringen, vilket var vad regeringen faktiskt frågade efter i regleringsbrevet för . I stället redovisas att hittillsvarande arbete framför allt har gått ut på att identifiera och klassificera olika förorenade områden. Enligt rapporten har Försvarsmakten kännedom om 2 090 områden som är förorenade eller potentiellt förorenade, varav ett fåtal har sanerats . Märkligt är dock att antalet områden som förorenats av PFAS-kemikalier är exkluderade från sammanställningen. Med tanke på de ytterst allvarliga hälsoeffekter som kan uppstå till följd av PFAS-kemikalier måste det anses ytterst angeläget att även dessa områden ingår i statens saneringsplaner och efterbehandlas på ett konkret sätt. Detta är inte minst viktigt då det är känt att vissa av dessa förorenade områden till och med finns i anslutning till dricksvattentäkter. Med hänvisning till ovan vill jag fråga försvarsminister : Vilka skäl ligger till grund för att sanering av PFAS-förorenade områden är exkluderade i Försvarsmaktens rapport, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att efterbehandling av dessa områden ska kunna påbörjas?
fr · H8112052 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2052 av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Det försörjningskrav som uppställs för familjeåterförening sedan den tillfälliga begränsningslagen trädde i kraft har lett till att många familjer tvingas leva åtskilda från varandra. Det får svåra konsekvenser för de enskilda, men även för samhället i stort. Det finns även flera fall där de som uppfyller de formella kraven ändå nekas familjeåterförening. Människor som har slitit för att hitta ett arbete med tillräcklig lönenivå och en bostad som uppfyller kraven på antal rum nekas rätten att få leva med sin familj här i eftersom anser att avståndet mellan bostaden och arbetet är för långt. På vilken grund anser sig kunna fatta sådana beslut är oklart och varierar något. Bedömningarna skiljer sig också mellan olika delar av landet. I föreskrifter uppställs endast ett krav på att anknytningspersonen ska förfoga över en godkänd bostad. Utifrån familjeåterföreningsdirektivets syfte och tillhörande praxis bör det vara tillåtet att bo och arbeta på olika orter. Trots det har i vissa ärenden angett att det finns ett krav på att anknytningspersonen har sin dygnsvila i den bostad som denne förfogar över. Detta har myndighetens egen rättsenhet beskrivit som felaktigt. Det finns också andra exempel på avslag som saknar rättslig grund, men även ärenden som pekar i motsatt riktning. Bland annat har uppehållstillstånd beviljats i ett fall där arbetet var i men bostaden i . Bedömningarna varierar alltså. Det finns många människor i som pendlar, och . Med dagens arbets- och bostadsmarknad är det ett måste för många. anser att den möjligheten bör finns även för dem som kommit till . Att tvinga familjer att leva åtskilda från varandra skapar stort lidande och stress. Det är inte heller rimligt att en myndighet tar beslut utan tydlig rättslig grund. I detta fall beslut med enorm inverkan över människor liv. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att förtydliga att avståndet mellan bostad och arbete inte påverkar rätten till familjeåterförening?
fr · H8112053 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2053 Utredningen för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess av (V) till Statsrådet (S) lämnade den nationella samordnaren för en välfungerande sjukskrivningsprocess slutbetänkandet Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (SOU 2020:24). Betänkandet innehåller flera väl avvägda förslag som skulle kunna förbättra sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. De flesta remissinstanserna, LO och inkluderat, var i huvudsak positiva till utredningens förslag. Bland annat föreslås att ett tydligt gemensamt syfte med sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen formuleras och görs vägledande för alla aktörer i processen. Ett sådant syfte skulle kunna bidra till en mer långsiktig styrning av sjukförsäkringen, där blir mindre känslig för olika regeringars varierande målsättningar. Samordnaren föreslår också att aktörerna i processen får ett tydligare uppdrag att samverka och att ett bättre stöd ska ges till de individer som befinner sig i processen. Förslag lämnas även om att stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivare att vidta förebyggande insatser samt införa krav på konsultation av expert vid bedömning av arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete. anser att flera av samordnarens förslag skulle kunna utveckla sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen i rätt riktning. Det har snart gått slutbetänkandet överlämnades till regeringen. Utöver att remittera förslagen har regeringen inte tagit några tydliga initiativ med anledning av betänkandet. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ med anledning av slutbetänkandet Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (SOU 2020:24)?
fr · H8112054 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2054 Regler för gruvetablering av (V) till Näringsminister (S) I området Liikavaara/Sakajärvi i kommun vill etableras ett dagbrott med en planerad tid av gruvbrytning . Detta dagbrott kommer att leda till att drygt 40 fastighetsägare behöver flytta och många behöver ge upp släktgårdar där de bott i flera generationer. menar att gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. En modernisering av det svenska samhället, där vi möter de miljö- och klimatutmaningar vi står inför, kommer att kräva en aktiv mineralpolitik. Det måste dock innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Fallet i området Liikavaara/Sakajärvi blottar en svaghet där människor behöver lämna sina hem för en gruvfyndighet som inte beräknas räcka längre än , något som är möjligt med dagens regler. Det innebär en problematik för alla de som är inblandade i varje enskilt fall av kortsiktig brytning, men det innebär också en risk för synen på gruvnäringen där långsiktighet är avgörande för förtroendet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera långsiktighet vid mineralutvinning så att fall likt det i Liikavaara/Sakajärvi inte ska uppkomma?
fr · H8112055 · 2021-03-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2055 Det svenska demersala fisket av (KD) till Statsrådet (S) Svenskt demersalt fiske (fiske efter skaldjur och fisk) befinner sig i en situation där det system som reglerar det fisket nationellt behöver moderniseras och anpassas till situationen i andra medlemsstater. Näringen efterfrågar och behöver ett system med möjlighet till permanenta överföringar. Detta är nödvändigt för att möjliggöra en anpassning av flottstrukturen till de resurser som kan fiskas långsiktigt hållbart. Havs- och vattenmyndigheten har, med anledning av ett regeringsuppdrag, föreslagit att ett system med överlåtbara fiskerättigheter införs i det demersala fisket. Havs- och vattenmyndigheten sammanfattar själva sin uppfattning på följande sätt: ”Vi föreslår att ett system med överlåtbara fiskerättigheter införs i det demersala fisket. Rätt utformat och implementerat och i rätt kombination med förvaltningens övriga verktyg bedömer vi att ett flerårigt demersalt system kan bidra till ett enklare och mer transparent regelverk, ökad möjlighet till mer lönsamt fiske och större möjligheter till att kunna anpassa fiskemöjligheter efter sitt individuella fiske. Genom ett enklare och mer lättbegripligt regelverk skapas bättre förutsättningar för att anpassa systemet till övriga verktyg i den ekosystembaserade förvaltningen för att uppnå en hållbar utveckling.” Ett system med överlåtbara fiskerättigheter skulle bidra till ett mer långsiktigt hållbart fiske, det skulle höja fiskets attraktivitet och förbättra förutsättningarna för lönsamhet, vilket sammantaget skulle göra fisket mer attraktivt och därmed bidra till ett nödvändigt generationsskifte inom näringen och till att nå målen i livsmedelsstrategin vad gäller fisket efter fisk och skaldjur. Förslaget från Havs- och vattenmyndigheten välkomnas också av näringen. Det synes därför angeläget att förslaget realiseras i närtid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att införa överlåtbara fiskerättigheter i enlighet med Havs- och vattenmyndighetens förslag?