ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112672 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2672 Slopande av flipperspelslagen av (C) till Statsrådet (S) Innan coronapandemin startade skickade regeringen ut en efterlängtad skrivelse på remiss. I Ds 2019:30 Vissa följdändringar med anledning av spellagen tas kraven på tillstånd för förströelsespel bort. Tanken var att det hela skulle genomföras . Än finns dock ingen proposition på bord. Det återfinns inte heller någon proposition i listan över vad regeringen kommer att lämna till eller tidig höst. har det funnits anmälningsplikt och tillståndsavgifter kopplat till rena underhållningsspel som exempelvis arkadspel eller flipperspel. Det hela baseras på otidsenliga synsätt och gammal lagstiftning. Att det hela inte redan plockats bort är i sig en skam, och att för riktade tillkännagivande till regeringen i frågan, efter bifallande av en motion från , som ännu inte åtgärdats gör inte saken bättre. Att ta ut avgifter hindrar bevarandet och tillgängliggörandet av en modern kulturskatt. När dyra avgifter i förhållande till intjäningsförmågan måste betalas drar sig många, inte minst samlare och andra, från att ställa ut och tillgängliggöra sina spel. Det är en förlust både för staten, som kunde ha fått skatteintäkter, det är en förlust för samhället, som förlorar en kulturskatt, och det är en förlust för den enskilde, som inte får prova på äldre typer av spel. Detta är en lagstiftning som skyndsamt borde slopas. Det finns ett färdigt förslag. Remissinstanserna håller med. Det är dags att genomföra det som redan är rejält försenat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kan vi få se en proposition på bord baserat på skrivelsen ovan?
fr · H8112673 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2673 Bevarandet av ett hållbart ålfiske av (M) till Statsrådet (S) Ålfisket är ett skånskt kulturarv, och fisket präglar till stor del kustbilden. Ålfiskarna besitter ovärderliga kunskaper om ålen och kulturen kring den. Men de, liksom kulturen, är hotade. medges nämligen inte generationsväxling inom ålfisket. Det innebär att med dagens regelverk riskerar en månghundraårig kultur och värdefull kunskap om ålen och dess livsmiljö att följa nuvarande ålfiskare i graven. Det vore förödande för längs med , som dessutom är klassad som ett levande kulturarv. Partierna bakom januariavtalet har kommit överens om följande: ”Ett frivilligt program för återköp av ålfiskerätter införs i med syfte att minska fisket av den utrotningshotade ålen.” Havs- och vattenmyndigheten fick i uppdrag av regeringen att utreda ett återköpsprogram. Men myndigheten såg flera problem med den föreslagna lösningen. Man konstaterade bland annat följande: Dagens kraftigt begränsade svenska ålfiske är biologiskt hållbart. Ett nationellt program bedöms få ringa effekt på ålbeståndet. Det krävs samordnade insatser på internationell nivå. Det är tveksamt om ett återköpsprogram godkänns av EU. bör prioritera att minska vattenkraftens påverkan (turbindödligheten). Havs- och vattenmyndigheten har av ovan nämnda anledningar inte ens lämnat något lagförslag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet vidta åtgärder för att det svenska ålfisket ska kunna leva vidare till kommande generationer?
fr · H8112674 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2674 Stiftelser som inte får del av projektstöd av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har beslutat om flera insatser för att minska de ekonomiska konsekvenserna av pandemin för civilsamhället. Tyvärr finns det stora problem i och med att associationsformen stiftelser har uteslutits från möjligheten att söka projektstöd från MUCF för bidrag till insatser för socialt särskilt utsatta. I civilsamhället drivs en stor andel av aktörerna i stiftelseform, men de kan inte komma i åtnjutande av de beslutade projektstöden. Det innebär att verksamheter som gör stora satsningar på barn och unga – kvinnojourer med flera – inte kan få det stöd de så väl behöver just för att de drivs i stiftelseform. Våldet mot kvinnor är tyvärr en mycket aktuell fråga. Regeringen gör en speciell satsning mot civilsamhället i sin vårbudget. Den innebär bland annat ytterligare till organisationer som bland annat arbetar med våldsutsatta kvinnor. Men det är endast föreningar som kan söka medlen – inte aktörer som är stiftelser. Det innebär att flera av civilsamhällets aktörer inte kan söka bidragen. Två konkreta exempel: Stiftelsen , som driver skyddade boenden för hotade och våldsutsatta kvinnor, kan inte komma i åtnjutande av dessa bidrag. Det är en stiftelse som gör stora insatser för kvinnor som behöver skydd. Diakoni drivs i stiftelseform och arbetar med såväl barn och unga som gamla och personer med funktionsnedsättningar. Även de är exkluderade från detta stöd. har i enlighet med ett tillkännagivande bett regeringen att återkomma till med ett stöd som ”bättre når fram till det breda civilsamhället” (bet. 2020/21:FiU43 punkt 2, rskr. 2020/21:199–205). Anslagen till den ideella sektorn har ökats i vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99) men fortfarande utesluts stiftelser att söka. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker ministern se till att stiftelser som gör stora insatser i civilsamhället också kan få möjlighet att söka dessa stöd?
fr · H8112675 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2675 Statsrådets uttalande om mansnormer av (SD) till Statsrådet (MP) Efter det att fem kvinnor mördats på av män som de haft en nära relation med har frågan om mäns våld mot kvinnor rönt mycket uppmärksamhet i medierna . Statsrådet har uttalat sig i ärendet vid ett flertal tillfällen och har även bjudit in till partiledarsamtal för att diskutera detta viktiga ämne. Förhoppningsvis leder dessa samtal till en rad förändringar inklusive straffskärpningar. Tyvärr kan jag konstatera att statsrådets partikamrater var motståndare till sådana så sent som . Ett av statsrådets uttalanden lyder, och jag citerar: ”För att långsiktigt stoppa våldet måste vi bryta de destruktiva mansnormer som gör att pojkar växer upp till män som slår”. Vidare uttryckte statsrådet: ”Det är någonting som är djupt, djupt fel i att vi 2021 fortfarande lyckas fostra så många män och pojkar att slå och misshandla och i de värsta fallen döda sina närstående, sina partners. Det är också en normfråga som vi behöver ta i en gång för alla, för det måste vara stopp på mäns våld mot kvinnor nu”. Att det existerar destruktiva och våldsamma ”mansnormer” inom olika och enskilda subkulturer i världen är onekligen sant. Det gäller inte minst inom ideologier där det är helt normalt med månggiften, barnäktenskap, könsskillnader vad gäller arvsrätt, hederskultur och så vidare, men jag ifrågasätter om detta är normer i just , eller bredare sett, i västvärlden. Jag kan inte erinra mig att mina föräldrar fostrade mig att slå min partner eller andra kvinnor, ej heller att bruka våld mot andra män. Mina personliga upplevelser har snarare varit de exakt motsatta. Jag har heller aldrig observerat att min egen far brukade våld, och detsamma gäller mina systrars partners i livet. Som pappa till tre döttrar är jag angelägen om att inte missa några av dessa våldsamma ”normsignaler” i samhället och vill därför få ett förtydligande till stånd. Kommentarerna från statsrådet drog alla män i över en kam vilket oroar mig. Om man tittar på brottsstatistiken i vårt land gällande dessa typer av brott så finns det absolut enskilda exempel från precis alla samhällsskikt, åldrar och bakgrund, men även en till synes överrepresentation från vissa grupper med en annan ideologisk bakgrund och trosbekännelse. Inte minst från geografiska områden som utgjort en stor del av invandring; en invandring som statsrådet inte bara står bakom, utan även vill öka. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet specificera och konkretisera mer precist vilka de mansnormer är som fostrar män att slå och misshandla sina närstående, och har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av sitt uttalande?
fr · H8112676 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2676 Norrbotniabanan av (V) till Infrastrukturminister (S) har länge drivit att Norrbotniabanan, järnväg mellan och , ska färdigställas till . Men vi oroas av regeringens svaga ledarskap i frågan. Projektet är underfinansierat, och finns ingen planering för att det viktiga bygget ska bli klart . Det är märkligt utifrån det stora behovet av stärkt järnvägskapacitet längs . Från norr kommer många av våra exportprodukter, och sker de flesta av transporterna söderut på långtradare eftersom nuvarande järnväg inte har tillräcklig kapacitet. Persontrafiken sker också till stor del på väg eller med flyg. Att ta tåget tar . Flera stora, viktiga industrisatsningar har gjorts och planeras i de norra delarna av landet. satsar på fossilfri gruvbrytning, det görs satsningar på fossilfri stålproduktion, Northvolt har investerat stora resurser i en hållbar batterifabrik i och det finns viktig skogsindustri längs hela kusten. Självklart bör alla dessa produkter transporteras med det renaste och mest energieffektiva transportsättet, järnväg, för att behålla sin trovärdighet, men för att det ska vara möjligt måste Norrbotniabanan byggas. Under det brinnande klimatnödläget måste vi se till att så många transporter som möjligt flyttas över till järnvägen. Med en färdigbyggd Norrbotniabana skulle det vara möjligt då koldioxidutsläppen minskar med . När kapaciteten förbättras så mycket som den gör med Norrbotniabanan minskar också transportkostnaderna , och banans förstärkning för godstrafiken kommer hela till godo. Det är glädjande att regeringen i sin infrastruktur säger att ”planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras”. Men vad betyder detta egentligen? Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för att regeringen tillser att planering genomförs för att möjliggöra att Norrbotniabanan står färdig ?
fr · H8112677 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2677 Arbetsgivares kontroll av arbetssökande av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Personer som har dömts för brott och fått en påföljd, till exempel böter eller fängelse, hamnar i belastningsregistret. Hur länge uppgifterna om den enskilde finns kvar i registret beror på påföljdens art och gärningsmannens ålder i samband med att brottet begicks. För personer som till exempel har dömts till fängelse finns uppgifterna kvar i belastningsregistret efter avtjänat straff. I en del sektorer, exempelvis inom skola och barnomsorg, finns krav på att arbetsgivaren ska ta del av registerutdrag innan en person anställs. Det finns dock inget som förbjuder arbetsgivare inom andra sektorer från att kräva utdrag ur belastningsregistret i samband med att en person söker jobb. Det riskerar att försvåra möjligheten till anställning för personer som dömts för brott och avtjänat sitt straff. Tidningen har granskat hur ofta arbetsgivare ställer krav på bakgrundskontroll i samband med rekrytering av personal. Granskningen, som omfattar samtliga platsannonser som publicerats på Arbetsförmedlingens platsbank , visar att på en kraftig ökning av krav på bakgrundskontroll. innehöll av platsannonserna krav på bakgrundskontroll. innehöll av platsannonserna krav på bakgrundskontroll. ökar antalet utdrag ur belastningsregistret hos polisen kraftigt. har antalet utdrag från polisen ökat från cirka 256 000 till närmare 733 000 i hela landet (Arbetet ). Trenden att allt fler arbetsgivare, oavsett sektor, ställer krav på bakgrundskontroll och begär utdrag ur belastningsregistret i samband med rekrytering påverkar möjligheten att få jobb för de personer som begått brott, fått en påföljd och avtjänat sitt straff. Vägen tillbaka till samhället försvåras. Den personliga integriteten och samhällets behov av att så många som möjligt kan vara med på arbetsmarknaden på rimliga villkor får stå tillbaka till förmån för arbetsgivares krav på ett fläckfritt förflutet. Förbud för arbetsgivare att begära utdrag ur belastningsregister från en arbetssökande har utretts . kom en utredning som föreslog ett generellt förbud för de yrken där arbetsgivaren inte redan hade särskild rätt att se belastningsregisterutdrag, som exempelvis barnomsorg (SOU 2014:48). kom ytterligare en utredning i ämnet. Utredningen hänvisade till förslagen och la därutöver till några undantag från ett generellt förbud (SOU 2019:19). Ingen av utredningarna har resulterat i några lagförslag från regeringen. Problemet kvarstår och behovet av en reglering likaså. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : När avser ministern att lägga fram en proposition som reglerar arbetsgivares möjlighet till belastningsregisterkontroll i arbetslivet?
fr · H8112678 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2678 Folkmordet Seyfo i dåvarande av (V) till Utrikesminister (S) Det har gått folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande . hedrade människor världen över minnet av alla de kvinnor, män och barn som mördades i folkmordet. Enligt talesättet läker tiden alla sår. Det är inte sant. För att sår ska läka krävs erkännande och upprättelse. Därför är det så viktigt att vi erkänner folkmordet och att vi hedrar alla dem som mördades i folkmordet Seyfo genom att lära av historien. Många svenskar är ättlingar till folkmordets offer. Folkmordet är också en del av vår historia. Därför är det extra viktigt att erkänner folkmordet. beslutade på initiativ av bland andra att erkänna folkmordet . Det var ett viktigt och uppskattat beslut som tyvärr varken den dåvarande borgerliga regeringen eller den efterföljande S-MP-regeringen har velat genomföra. Inför valet lovade Socialdemokraternas partiledare att driva frågan om att regeringen skulle erkänna folkmordet om Socialdemokraterna vann valet. Socialdemokraterna har också ett kongressbeslut om att kalla händelserna ett folkmord och att trycka på för att även skulle erkänna det. meddelade statsministern att regeringen inte har några planer på att erkänna folkmordet. Att inte erkänna folkmordet är likvärdigt med att förneka det och därmed stödja alltmer aggressiva och hotfulla politik mot . behöver allt tänkbart stöd mot de totalitära och odemokratiska krafter som härskar i . För att bryta den utvecklingen måste regeringen nu verkställa beslut om att erkänna folkmordet . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att regeringen ska följa beslut att erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande som ett folkmord?
fr · H8112679 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2679 En svensk myndighets affär med av (SD) till Statsrådet (S) fakta har avslöjat att gick svenska , , in och stöttade en affär genom en garanti om nära 2 miljarder. Affären gynnar diktatorn i och sker som diktatorn med brutalitet fängslat, torterat och dödat människor som demonstrerat för demokrati efter landets riggade val. har fryst biståndet till statliga aktörer i och ställt sig bakom EU:s handelssanktioner mot landet. EKN går in som garant för att hjälpa regimens statliga energibolag att köpa svenska gasturbiner. Beslutet har fattats på högsta nivå – av generaldirektören och , rapporterar Kalla fakta. Att på detta sätt samarbetar med regimen som man säger sig stå upp för mänskliga rättigheter, frysa bistånd och stå bakom EU:s handelssanktioner mot landet väcker givetvis frågor kring regeringens trovärdighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, och om inte, varför?
fr · H8112680 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2680 framtida elbehov av (SD) till Statsrådet (S) Landets elbehov kan komma att öka fram , enligt en analys som branschorganisationen har låtit ta fram. som även övriga prognoser entydigt pekat på en framtida ökad elförbrukning har kraftbalansen i försvagats. Under de kritiska timmarna befinner vi oss redan i en situation där vi förlitar oss på import av el. Det finns inte heller något i den befintliga energiöverenskommelsen eller politiken som leder mot att kunna hantera dessa utmaningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att möta framtidens elbehov?
fr · H8112681 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2681 Ökande infrastrukturkostnader av (SD) till Infrastrukturminister (S) Kostnaderna för infrastrukturåtgärder har ökat kraftigt. En ökning av kostnader är i sig inget konstigt men att kostnadsökningarna är nästan högre än inflationen är anmärkningsvärt. Ökade kostnader innebär att byggandet av viktig infrastruktur uteblir eller senareläggs, då de ekonomiska ramarna äts upp fortare än beräknat. har i en artikel skrivit om Förbifart , där förseningar av förbifarten har inneburit att man förlorat nyttor om sammanlagt . Dessutom har Förbifart fördyrats med närmare 3,3 miljarder. Tyvärr är Förbifart inget isolerat fall. Om man inte är mer precis i planeringen av kommande infrastruktur kan den bli kantad av osäkerhet, och projekt riskerar att falla eller bli betydligt dyrare än man från början tänkt sig. Det är viktigt att skattebetalarnas pengar förvaltas på ett resurseffektivt sätt. Det är också viktigt att projekt inte försenas i onödan på grund av att gör bristfälliga kalkyler med stora kostnadsavvikelser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser regeringen att agera för att tillse att förbättrar sina kalkyler och upphandlingar så att de medel som regeringen anslår till infrastrukturprojekt faktiskt räcker till det som avses?
fr · H8112682 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2682 Falska intyg från utlandet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en granskning som SVT gjort framgår hur enkelt det är att via sociala medier köpa falska intyg från utlandet. Förfalskade examensintyg för jurist, sjuksköterska, apotekare och lärare är några exempel. är syriska dokument som är väldigt enkla att få tag på via nätet. Enligt en försäljare man talat med är dokumenten som görs i äkta med autentiska stämplar från och underskrifter. Priserna ligger på . De ska inte vara registrerade, men detta är något myndigheterna i ändå inte kollar, försäkrar man. Ett av fallen man tar upp gäller en kvinna som köpte en falsk lärarlegitimation då hon jobbade i en förskoleklass i . Hon blev dock påkommen och dömdes för brukande av falsk urkund. I förhör har hon berättat att hon betalade för den falska legitimationen. Trots domen har kvinnan en arbetsledande roll inom skolan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad gör regeringen för att komma till rätta med falska intyg från utlandet, och avser ministern att vidta några särskilda åtgärder mot detta?
fr · H8112683 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2683 Regeringens möte med techjättarna av (SD) till Statsrådet (S) Jag har tidigare ställt frågor till olika statsråd med anledning av techjättarnas godtyckliga censurerande av personer och åsikter. Detta har lättvindigt viftats bort av samtliga tillfrågade statsråd, vilket förmodligen beror på att det varit politiska motståndare som censurerats. Man har från den sida inte varit intresserade av att skydda och säkra vår grundlagsskyddade yttrandefrihet mot dessa techjättar som styr vad folk får säga och inte säga via sina plattformar där de utövar ett slags oligopol. Men, precis som jag i olika sammanhang varnat för, nu kommer fler att drabbas av inskränkningarna i yttrandefriheten. Det började med de konservativa och högern, men börjar även vänstern att drabbas. stängdes journalisten plötsligt ned, och de som går in på profilen möts av en varning. ”Varning: Det här kontot är tillfälligt begränsat” är meddelandet som möter den som försöker gå in på konto, vilket ska bero på att ”det har förekommit ovanlig aktivitet från det här kontot”. ”Fullständigt clueless tyvärr”, meddelar angående orsaken till avstängningen. har profilerat sig som en kritiker av regeringens coronahantering. Hon har även varit kritisk mot svenska medier för uthängningen av Mewasgruppen. Utrikesministern har tidigare i utrikesdeklarationen meddelat att regeringen ämnar ha möte med techjättarna . Om mötet redan ägt rum känner jag inte till då inget har rapporterats ifrån något sådant. Men i ett svar på en fråga skriver utrikesministern följande: ”Som jag nämnde i utrikesdeklarationen i avser detta en inbjudan från regeringen till dialog med plattformsföretagen om demokrati på internet. Jag kommer stå värd tillsammans med statsråden och . Vi förstår att det finns ett stort intresse för frågorna och hoppas att alla som är intresserade ska kunna lyssna in på samtalet. Dialogen är tänkt att fokusera på hur vi tillsammans med företagen och civilsamhället kan stärka demokratin och värna mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefriheten, på internet.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har mötet med techjättarna ägt rum och vad framkom i sådana fall, och avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av den senaste censureringen av en svensk journalist?
fr · H8112684 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2684 Laddinfrastruktur av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Med ett ständigt ökande antal elbilar i samhället ökar också behovet av laddinfrastruktur. Bor du i villa kan du själv installerar en laddstolpe på din tomt. Bor du däremot i en bostadsrättsförening måste Lantmäteriet godkänna om behovet av laddstolpar är tillräckligt stort för att de ska kunde installeras. Först måste föreningen försäkra sig om att frågan om laddinfrastruktur ryms inom det anläggningsbeslut som ligger till grund för gemensamhetsanläggningen. Lantmäteriet kan efter en ansökan från föreningen göra en bindande rättslig tolkning av om installation av laddstolpar ryms inom anläggningsbeslutet. Finner Lantmäteriet att detta inte är fallet måste föreningen efter beslut på föreningsstämma, ansöka om omprövning hos Lantmäteriet. Flera krav måste då uppfyllas, bland annat att anläggningens ändamål måste vara av stadigvarande betydelse för fastigheterna, det vill säga att det finns ett behov av laddutrustningen, både nu och . Detta kan vara bra för att undvika framtida konflikter inom föreningen men blir orimligt när Lantmäteriet kan säga nej, till en bostadsrättsförening där en enhällig stämma säger ja, till att installera laddstolpar. Trots att behovet av laddstolpar är stort, och förväntas öka ytterligare, är processen och byråkratin för samfälligheter orimligt betungande och hindrar utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta. Min fråga till statsrådet är: Avser ministern att underlätta för samfällighetsföreningar att installera laddstolpar i sin fastighet?
fr · H8112685 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2685 Granskning av advokaters kostnadsräkningar av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en serie med granskande reportage (publicerade den 17–) avslöjar att advokater dubbeldebiterar för arbetstimmar . Det är dock mycket svårt för domstolarna att kontrollera advokaternas anspråk, bland annat för att det saknas ett samlat redovisningssystem. Under förevändningen att vissa mål kräver extraordinära arbetsinsatser förekommer att advokater begär att kostnadsersättningen ska räknas upp jämfört med normal nivå, eftersom de hindras från att arbeta med andra mål. Detta som dessa advokater har pågående mål i andra domstolar. uppgick kostnaderna för rättshjälp till . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att domstolarna ska få bättre förutsättningar att kontrollera advokaters kostnadsräkningar?