ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122579 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2579 av (SD) Möjligheten för fler att delta i gudstjänster har frågat mig om det inte är lämpligt att ta initiativ till en omprövning av pandemireglerna för att möjliggöra att fler än åtta personer ska kunna delta i en gudstjänst om det kan göras på ett säkert sätt. Så som jag svarat på fråga 2020/21:2354 av (KD) vill jag börja med att säga att regeringen har största respekt för de värden som blir lidande när möjligheterna till religiösa sammankomster inskränks. Religionsfriheten står sig stark i och är en viktig del av vår demokrati. Med detta sagt är sammankomster som samlar flera personer är ofta riskfyllda sett ur smittskyddssynpunkt, eftersom de kan innebära att för varandra okända personer samlas och tillbringar tillsammans i varandras fysiska närhet. För många sammankomster och tillställningar är också själva syftet att människor ska komma samman och delta tillsammans i ett arrangemang på en viss plats. Det innebär risk för trängsel och smittspridning. Vid religiösa sammankomster samlas många människor normalt i inomhusmiljö . En religiös sammankomst är därför inte direkt jämförbar med en butik, ett museum eller en konsthall där besökare kommer och går under ofta långa öppettider. Med ett fast deltagartak begränsas det totala antalet personer som möts i ett läge med oroande smittspridning. Att samlas fler innebär en större risk än om man är färre som samlas. Regeringen har remitterat ett förslag på mer träffsäkra regler som ska möjliggöra att sammankomster ska kunna hållas men på ett smittskyddssäkert sätt. Dessa mer träffsäkra regler ska träda i kraft när smittläget tillåter.
frs · H8122580 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2580 av (SD) Sexmaterial till mellanstadieelever har frågat mig om jag anser att det är lämpligt att sådant material, som ingår i Sex och trans, tillhandahålls för mellanstadieelever, eller om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av detta. De läromedel och material som används i undervisningen och som ingår i utbildningen ska givetvis anpassas till elevernas ålder. Jag noterar att i ett pressmeddelande har informerat om att broschyren Sex och trans, som refererar till, inte riktar sig till mellanstadieelever. På finns exempel på material som riktar sig till elever på mellanstadiet. Av skollagen (2010:800) framgår att det är rektorn som är ansvarig för att leda och samordna det pedagogiska arbetet i skolan. Det innebär att rektorn har det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Lärarna ansvarar för planering och genomförande av undervisningen i enlighet med läroplanen. Ämnesövergripande ämnesområden, såsom exempelvis det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad, ska integreras i undervisningen. har en lång och stolt historia av att erbjuda alla elever i skolan sexualundervisning. Det har varit viktigt, exempelvis för kvinnors frigörelse. För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen inom just detta område beslutade regeringen om ändringar i läroplanerna för bland annat och motsvarande skolformer. Det gör vi i då sex- och samlevnadsundervisningen utmanas av högerkonservativa krafter i en rad länder. De förstärkta skrivningarna i läroplanerna betonar bland annat att undervisningen i sexualitet, samtycke och relationer ska ske återkommande och bidra till att främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka deras förmåga att göra medvetna och självständiga val. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, till exempel pornografi. Även skrivningar för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck poängteras i de reviderade läroplanerna. De nya skrivningarna i läroplanerna ska tillämpas i undervisningen från . Alla elever har rätt till en bra undervisning om sexualitet, samtycke och relationer. Jag anser att de skrivningar som finns i skolans styrdokument kan tillförsäkra eleverna en god undervisning i sexualitet, samtycke och relationer som är anpassad efter elevernas ålder. De kompetensutvecklingsinsatser och olika former av stöd som finns tillgängliga för rektorer, lärare och elevhälsopersonal främst via , men också via civilsamhällets organisationer, kan bidra till att stärka och utveckla undervisningen.
frs · H8122581 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2581 av (SD) Tillgång till mobilnätverk har frågat mig om det finns någon risk för att det som avslöjats ha skett i också kan ha skett i , och om jag tänker vidta några särskilda åtgärder med anledning av det som avslöjats i . Jag kan inte kommentera riktigheten i de uppgifter som framkommit i media om vad som har skett i . Däremot har Säkerhetspolisen och andra myndigheter tydligt signalerat att befinner sig i ett nytt läge där säkerhetshoten har ökat. Enligt pågår underrättelseinhämtning av hemlig information och försök till otillbörlig påverkan sker ständigt. Detta är bedömningar som jag och regeringen tar på stort allvar. Utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och det är viktigt att vi upprätthåller en hög nivå av säkerhet för att inte bli sårbara när allt mer av samhället digitaliseras. Därför tog regeringen initiativ till den lagstiftning som trädde i kraft och som ger möjlighet att, efter samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, neka radiotillstånd eller förena tillstånd med nödvändiga villkor för att skydda säkerhet.
frs · H8122582 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2582 av Boriana (M) deltagande i WHA:s kommande möte Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska inbjudas till WHA:s 74:e möte. Jag har i tidigare svar till redogjort för regeringens hållning om deltagande i WHO:s arbete, också vad gäller WHA, senast i mitt svar på fråga 2020/21:351 deltagande i och WHO:s arbete. Regeringens hållning ligger fast.
frs · H8122583 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2583 av Kopparklint (M) Bevarande av definition av våtmark och svar på fråga 2020/21:2587 av Kopparklint (M) viljeinriktning gällande EU:s framtida förbud mot bly i ammunition Kopparklint har frågat mig om hur jag ska se till att definition av våtmark i det nu gällande svenska förbudet mot användning av blyhagel bevaras. Kopparklint har också frågat mig om vilka åtgärder jag har vidtagit för att bevaka att viljeriktning gällande blyförbud lyfts fram i förhandlingarna i EU. Det beslutade förbudet i Reach-förordningen mot att använda blyhagel i våtmark gäller direkt i alla medlemsstater och träder i kraft efter . Det finns ingen möjlighet för medlemsstaterna att införa egna definitioner av begreppet våtmark i anslutning till förbudet. Den möjlighet som ges till medlemsstaterna är att besluta om ett strängare förbud, om av det totala territoriet (utom territorialvatten) är att anse som våtmark. En sådan medlemsstat kan besluta om förbud mot utsläppande på marknaden av blyhagel och användning av blyhagel i hela landet. En sådan reglering är inte aktuell i . pågår det inte några förhandlingar och det finns inga beslut tagna om att införa ett utökat förbud mot bly i ammunition. Det som pågår nu är ett offentligt samråd om Europeiska kemikaliemyndighetens förslag till ett utökat förbud av bly i ammunition och i vissa fiskeredskap. Samrådet är öppet till . Det finns många starka och vetenskapliga argument för varför användningen av bly behöver fasas ut. Bly är ett av de giftigaste ämnen mänskligheten känner till. Bly påverkar nervsystemet och hjärnans utveckling och leder till lägre intelligens, och är särskilt skadligt för ofödda barn och . Effekterna uppstår redan vid extremt låga doser och all exponering, hur liten den än är, bedöms leda till skadliga effekter.
frs · H8122584 · 2021-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2584 av (SD) Föräldrars synpunkter på sina barns undervisning och fråga 2020/21:2588 av (SD) Rätten till engagemang i sina barns skolgång har frågat mig om jag har för avsikt att säkerställa att alla föräldrar, även de som har politiska förtroendeuppdrag, ska kunna få framföra synpunkter på undervisningen av deras barn. har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta i syfte att stärka föräldrars möjlighet att engagera sig i sina barns skolgång, och hur detta kan kopplas till föräldrar som är partianknutna. Av 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av skollagen framgår även att det är rektor som är ansvarig för att leda och samordna det pedagogiska arbetet i skolan. Vidare anges att det är läraren som ansvarar för undervisningen och beslutar om betyg. Det är läroplanen, kursplanerna och ämnesplanerna som styr, och ska styra, utbildningen och undervisningen i grund- och gymnasieskolan (förordningen [SKOLFS 2011:144 ] om läroplan för gymnasieskolan, förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). I läroplanerna för och gymnasieskolan poängteras att det är viktigt att eleverna lär sig att tänka kritiskt, att granska information och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Skolans uppdrag vad gäller undervisningens innehåll och formerna för samverkan med elevernas vårdnadshavare är tydligt i skolans styrning. Dock skiljer sig ansvaret för samarbete mellan skola och vårdnadshavare åt mellan grund- och gymnasieskolan. I läroplanen för anges att skolan ska samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet. Vidare anges att det är rektorn som pedagogisk ledare och som lärarnas chef, som har ett särskilt ansvar för att utveckla formerna för samarbete mellan skolan och hemmen och att vårdnadshavarna får information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande. I läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång. Lärare måste kunna känna att de har samhällets stöd med att upprätthålla en god arbets- och lärandemiljö. Lärare ska inte behöva anpassa undervisningen efter vårdnadshavares partipolitiska önskemål. Lärare som sköter sitt arbete och undervisar professionellt och allsidigt enligt läroplanen ska känna att de har stöd inte bara av rektorer, huvudmän, utan även av vårdnadshavare och resten av samhället. Jag menar att hela samhället behöver se skolan som en gemensam bildnings-institution och inte en tjänst på marknaden där elever är kunder och lärare leverantörer av kunskap. Vidare anser jag att lärare ska bemötas med respekt för sitt viktiga uppdrag i en skola och inte behöva vara oroliga för påtryckningar när de i sin undervisning tar upp kontroversiella ämnen i enlighet med läroplanen.
frs · H8122587 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2583 av Kopparklint (M) Bevarande av definition av våtmark och svar på fråga 2020/21:2587 av Kopparklint (M) viljeinriktning gällande EU:s framtida förbud mot bly i ammunition Kopparklint har frågat mig om hur jag ska se till att definition av våtmark i det nu gällande svenska förbudet mot användning av blyhagel bevaras. Kopparklint har också frågat mig om vilka åtgärder jag har vidtagit för att bevaka att viljeriktning gällande blyförbud lyfts fram i förhandlingarna i EU. Det beslutade förbudet i Reach-förordningen mot att använda blyhagel i våtmark gäller direkt i alla medlemsstater och träder i kraft efter . Det finns ingen möjlighet för medlemsstaterna att införa egna definitioner av begreppet våtmark i anslutning till förbudet. Den möjlighet som ges till medlemsstaterna är att besluta om ett strängare förbud, om av det totala territoriet (utom territorialvatten) är att anse som våtmark. En sådan medlemsstat kan besluta om förbud mot utsläppande på marknaden av blyhagel och användning av blyhagel i hela landet. En sådan reglering är inte aktuell i . pågår det inte några förhandlingar och det finns inga beslut tagna om att införa ett utökat förbud mot bly i ammunition. Det som pågår nu är ett offentligt samråd om Europeiska kemikaliemyndighetens förslag till ett utökat förbud av bly i ammunition och i vissa fiskeredskap. Samrådet är öppet till . Det finns många starka och vetenskapliga argument för varför användningen av bly behöver fasas ut. Bly är ett av de giftigaste ämnen mänskligheten känner till. Bly påverkar nervsystemet och hjärnans utveckling och leder till lägre intelligens, och är särskilt skadligt för ofödda barn och . Effekterna uppstår redan vid extremt låga doser och all exponering, hur liten den än är, bedöms leda till skadliga effekter.
frs · H8122588 · 2021-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2584 av (SD) Föräldrars synpunkter på sina barns undervisning och fråga 2020/21:2588 av (SD) Rätten till engagemang i sina barns skolgång har frågat mig om jag har för avsikt att säkerställa att alla föräldrar, även de som har politiska förtroendeuppdrag, ska kunna få framföra synpunkter på undervisningen av deras barn. har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta i syfte att stärka föräldrars möjlighet att engagera sig i sina barns skolgång, och hur detta kan kopplas till föräldrar som är partianknutna. Av 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av skollagen framgår även att det är rektor som är ansvarig för att leda och samordna det pedagogiska arbetet i skolan. Vidare anges att det är läraren som ansvarar för undervisningen och beslutar om betyg. Det är läroplanen, kursplanerna och ämnesplanerna som styr, och ska styra, utbildningen och undervisningen i grund- och gymnasieskolan (förordningen [SKOLFS 2011:144 ] om läroplan för gymnasieskolan, förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). I läroplanerna för och gymnasieskolan poängteras att det är viktigt att eleverna lär sig att tänka kritiskt, att granska information och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Skolans uppdrag vad gäller undervisningens innehåll och formerna för samverkan med elevernas vårdnadshavare är tydligt i skolans styrning. Dock skiljer sig ansvaret för samarbete mellan skola och vårdnadshavare åt mellan grund- och gymnasieskolan. I läroplanen för anges att skolan ska samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet. Vidare anges att det är rektorn som pedagogisk ledare och som lärarnas chef, som har ett särskilt ansvar för att utveckla formerna för samarbete mellan skolan och hemmen och att vårdnadshavarna får information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande. I läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång. Lärare måste kunna känna att de har samhällets stöd med att upprätthålla en god arbets- och lärandemiljö. Lärare ska inte behöva anpassa undervisningen efter vårdnadshavares partipolitiska önskemål. Lärare som sköter sitt arbete och undervisar professionellt och allsidigt enligt läroplanen ska känna att de har stöd inte bara av rektorer, huvudmän, utan även av vårdnadshavare och resten av samhället. Jag menar att hela samhället behöver se skolan som en gemensam bildnings-institution och inte en tjänst på marknaden där elever är kunder och lärare leverantörer av kunskap. Vidare anser jag att lärare ska bemötas med respekt för sitt viktiga uppdrag i en skola och inte behöva vara oroliga för påtryckningar när de i sin undervisning tar upp kontroversiella ämnen i enlighet med läroplanen.
frs · H8122589 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2589 av (SD) Erkännande av folkmordet har frågat mig varför den inte erkänner folkmordet i enlighet med beslut och de tidigare utfästelser och löften som getts om ett erkännande. För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda massövergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Jag har i svar på riksdagsfråga 2020/21:2535 redogjort för regeringens hållning i frågan.
frs · H8122590 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2590 av (KD) Förföljelsen av syrianer i har frågat mig om jag avser ta upp förföljelsen av syrianer i bilateralt med och lyfta frågan till . Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i avseende bristande respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Detta omfattar bland annat situationen för oppositionspolitiker, journalister, personer som tillhör religiösa minoriteter, människorättsförsvarare och fackliga företrädare. Regeringen tar löpande upp detta med turkiska företrädare och internationella fora. EU måste självfallet bidra till att motverka denna utveckling, något jag tydligt framhållit i utrikesrådet, senast . Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefrihet och situationen för folkvalda representanter i svaret på fråga 2020/21:2500 av , 2020/21:656 och 2020/21: 2343 av , fråga 2020/21:1615 av Amineh Kakabaveh samt fråga 2020/21:1766 och fråga 2020/21:2433 av .
frs · H8122591 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2591 av (L) roll i har frågat mig om huruvida regeringen kommer att fortsätta att samarbeta med de afghanska säkerhetsstyrkorna för att stärka republiken i kriget mot talibanerna och i så fall hur ett sådant samarbete kommer att se ut. har ett långsiktigt engagemang för en fredlig utveckling i . Det är för tidigt att säga hur stödet till den afghanska säkerhetssektorn kan komma att se ut efter att den internationella militära närvaron i har avslutats. Regeringen följer utvecklingen nära och för en dialog med internationella samarbetspartners.
frs · H8122592 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2592 Minskad valfrihet i PPM och fråga 2020/21:2593 Politisering av fondutbudet av (SD) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa dels pensionsspararnas valfrihet när fondutbudet reduceras, dels att fondutbudet förblir fritt från politiserade mål och styrning. Frågorna avser den reformering av premiepensionssystemet som partierna som står bakom pensionssystemet har kommit överens om och som innebär att en särskild huvudman ska ha ansvaret för att på professionella grunder erbjuda pensionsspararna ett fondtorg med upphandlade fonder. Premiepensionssystemets akuta behov av förändring blev tydligt när en rad oegentligheter med anknytning till fondtorget uppdagades. Detta föranledde omfattande förändringar av fondtorget för att göra det säkrare. För att skapa tillit till systemet och mer trygga pensioner var det dock tydligt att staten måste gå ännu längre. Det är bakgrunden till de steg som tas i reformeringen och som innebär en övergång till ett premiepensionssystem med upphandlade fonder. En central utgångspunkt för den nya ordningen är att de pensionssparare som vill göra egna fondval ska erbjudas en reell valfrihet på fondtorget. ska tillhandahålla fonder med olika risknivå och placeringsinriktningar. Den enskilde pensionsspararen som vill göra ett eget val ska alltså kunna välja bland ett brett utbud av olika fonder för att hitta den eller de fonder som passar spararens önskemål, exempelvis baserat på den egna riskpreferensen. Valfriheten är en viktig princip för premiepensionssystemet och för fondtorget. Inriktningen är därför att upphandlingen av fonder ska regleras på ett sätt som säkerställer att pensionsspararna fortsatt har en reell valfrihet. Jag delar inte farhåga att överenskommelsen om att fonderna som upphandlas till fondtorget ska vara kostnadseffektiva, hållbara, kontrollerbara och av hög kvalitet skulle innebära en risk för politisk styrning. Det är av yttersta vikt att upphandlingarna sker på strikt professionella och marknadsmässiga grunder. Inga andra hänsyn ska tas än att erbjuda spararna så bra och prisvärda fonder som möjligt. För att säkerställa detta kommer upphandlingsförfarandet att styras av lag, vilket innebär att politisk styrning av vilka fonder som ska erbjudas på fondtorget inte kommer att vara möjlig.
frs · H8122593 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2592 Minskad valfrihet i PPM och fråga 2020/21:2593 Politisering av fondutbudet av (SD) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa dels pensionsspararnas valfrihet när fondutbudet reduceras, dels att fondutbudet förblir fritt från politiserade mål och styrning. Frågorna avser den reformering av premiepensionssystemet som partierna som står bakom pensionssystemet har kommit överens om och som innebär att en särskild huvudman ska ha ansvaret för att på professionella grunder erbjuda pensionsspararna ett fondtorg med upphandlade fonder. Premiepensionssystemets akuta behov av förändring blev tydligt när en rad oegentligheter med anknytning till fondtorget uppdagades. Detta föranledde omfattande förändringar av fondtorget för att göra det säkrare. För att skapa tillit till systemet och mer trygga pensioner var det dock tydligt att staten måste gå ännu längre. Det är bakgrunden till de steg som tas i reformeringen och som innebär en övergång till ett premiepensionssystem med upphandlade fonder. En central utgångspunkt för den nya ordningen är att de pensionssparare som vill göra egna fondval ska erbjudas en reell valfrihet på fondtorget. ska tillhandahålla fonder med olika risknivå och placeringsinriktningar. Den enskilde pensionsspararen som vill göra ett eget val ska alltså kunna välja bland ett brett utbud av olika fonder för att hitta den eller de fonder som passar spararens önskemål, exempelvis baserat på den egna riskpreferensen. Valfriheten är en viktig princip för premiepensionssystemet och för fondtorget. Inriktningen är därför att upphandlingen av fonder ska regleras på ett sätt som säkerställer att pensionsspararna fortsatt har en reell valfrihet. Jag delar inte farhåga att överenskommelsen om att fonderna som upphandlas till fondtorget ska vara kostnadseffektiva, hållbara, kontrollerbara och av hög kvalitet skulle innebära en risk för politisk styrning. Det är av yttersta vikt att upphandlingarna sker på strikt professionella och marknadsmässiga grunder. Inga andra hänsyn ska tas än att erbjuda spararna så bra och prisvärda fonder som möjligt. För att säkerställa detta kommer upphandlingsförfarandet att styras av lag, vilket innebär att politisk styrning av vilka fonder som ska erbjudas på fondtorget inte kommer att vara möjlig.
frs · H8122594 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2594 av (SD) Utökade sanktioner mot har frågat mig om jag anser att det aldrig kan finnas skäl till att använda sig av nationella Magnitskijsanktioner, eller varför regeringen inte möjliggör för en sådan lagstiftning i förebyggande syfte. Jag hänvisar till mitt svar på fråga 2020/21:2518 av (SD) om politiska sanktioner mot belarusier kopplade till regimen som besvarades .