ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911313 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:313 Bostadsanpassning av (M) till Socialminister (S) Många personer med särskilda behov sitter inlåsta i sina hem runt om i då de inte får tillgång till de hjälpmedel som har förskrivits och som de har rätt till. Sedan () slog fast att de mobila rullstolsgarage som tillhandahållits under är att anse som bostadsanpassning lämnar de flesta hjälpmedelscentraler inte ut elrullstolar och elscootrar om det saknas möjlighet till låsbart och frostfritt utrymme med laddningsmöjlighet. Frågan drevs aktivt mot exkludering från bostadsanpassningsbidrag av tillsynsmyndigheten samt SKR, som i separata inlagor till HFD tydliggjorde sin uppfattning att bidrag till förvaring i specialgarage skulle upphöra. De gjorde det väl medvetna om konsekvenserna, att det varit en vedertagen lösning under samt framför allt vetskap om den totala avsaknaden av alternativa lösningar. I grunden finns en konflikt mellan region och kommun om vem som ska bekosta hjälpmedlen. Därmed har SKR också ett särskilt ansvar då de själva tagit aktiv ställning i frågan utan alternativ lösning. Socialministern upplystes om detta mycket tydligt och har svarat att kontakter tagits med SKR för att lösa situationen. Det har snart gått 12 månader, och allt fler människor sitter instängda i sina hem utan möjlighet att delta i samhället. Detta strider i allra högsta grad mot funktionshinderspolitiken och om rättigheter för människor med funktionsnedsättning och hör definitivt inte hemma i den välfärd som regeringen säger sig värna om. I en tidigare interpellationsdebatt med mig i ämnet klargjorde ministern att det skulle komma en lösning – då i närtid när debatten skedde. Varför har inte socialministern tillsett att dessa människor fått hjälp genom en övergångsregel efter den märkliga domen? I stället har det enda svaret varit att SKR arbetar med frågan samt en tillsatt utredning gällande bostadsanpassningslagen som helhet. En utredning som i sig är självklar då nedgången och nedmonteringen av bostadsanpassning som pågått är mycket tydlig och uppenbar. Att tillsätta en generell utredning gällande lagen om bostadsanpassning som ska slutföras till 2023 hjälper inte de människor som sitter instängda. Vi talar om de allra sköraste i samhället och framför allt alla dem som har sin bostad i flerfamiljshus inom till exempel allmännyttan, där de saknar möjlighet att påverka förvaringsmöjligheten. Min fråga till socialminister är: Vad ämnar ministern göra för att omgående lösa den akuta situationen för alla de människor som sitter instängda i sina hem och som är i behov av hjälpmedel och bostadsanpassning?
fr · H911314 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:314 Avfallsförbränningsskatten av (SD) till Finansminister (S) Avfallsförbränningsskatten och andra så kallade gröna skatter, som enligt regeringen ska minska företagens miljöpåverkan, har motsatt effekt, enligt flera experter, även myndigheter. I en artikel i Tidningen uttalar sig en skatteexpert från Energiföretagen: ”har egentligen väldigt goda förutsättningar för energiåtervinning, men vi skapar nu så höga kostnader för avfallsförbränning i att det blir mer fördelaktigt med deponi i andra länder. […] så det är beklagligt att regeringen tvärtom föreslår ökad förbränningsskatt.” Elektronikskatten tynger återbruksbranschen då den tvingar upp priser på begagnade varor, vilket missgynnar cirkularitet och återbruk. Det finns flera aspekter på avfall och processerna för att hantera detta, bland annat ansvarsfull cirkularitet och att vi själva i bör hantera vårt avfall. är bäst i EU på effektiv energiåtervinning av avfall. Incitament behövs för att öka förbränningen i , i stället för att genom höjd skatt driva anläggningar mot stängning. Experterna bör lyssnas in. Det pågår en utredning om skatten som ska presenteras . Inga skattehöjningar borde göras innan resultatet presenteras. har redan tidigare utrett skatten, men regeringen tog inte fasta på det som myndigheten kom fram till. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser ministern att ta fasta på tidigare utredning samt experternas synpunkter på avfallsförbränningsskatten och verka för incitament för nyinvesteringar i avfallsförbränning, vid sidan av kommande resultat av den utredning som pågår?
fr · H911315 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:315 Bredbandsutbyggnad på landsbygden av (V) till Statsrådet (S) har en oro lyfts angående de som ska användas till att gynna bredbandsutbyggnad i landet. har till exempel inte ett enda projekt i fått ta del av pengarna. När marknaden har fått styra etableringar av mobilstationer har storstadsborna fått flera mobiloperatörer att välja mellan medan hela byar saknar grundläggande mobiltäckning. händer det att den fasta kopparledningen tas bort innan väl fungerande mobiltäckning eller fiberinstallation genomförts. Detta kan i värsta fall leda till livshotande situationer då det inte går att ringa 112. Dålig uppkoppling är också ett stort hinder för att bedriva verksamheter i landsbygden. Att de pengar som skulle gå till utökad möjlighet till bredband i hela landet nu inte verkar nå områdena med störst behov är oroväckande. Varför har haft problem verkar vara att i jämförelse med resten av så blir anslutningarna helt enkelt för dyra, vilket inte är konstigt då byar är längre bort och är mer avlägsna än platser i till exempel . tror inte det var avsikten med stödet och undrar nu vad som kommer göras för att säkra stödet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stöden för bredbandsutbyggnad ska kunna nå de platser som är längre bort och därför får en dyrare anslutning?
fr · H911316 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:316 Situationen för äldre med omfattande behov av (V) till Socialminister (S) Enligt en granskning som har gjort får många äldre avslag på sina ansökningar att flytta till äldreboenden. Detta gäller flera varav många beskrivs både vara sjuka och leva isolerade. Det finns ingen rikstäckande statistik, men Ekot har fått in siffror från 202 av landets 290 kommuner och dessa visar att minst 1 000 ansökningar avslogs . Socialminister har uppgivit till Ekot med anledning av ovanstående, att människor ska känna att de får den äldreomsorg de behöver men att den generella bilden inte är att 90-åringar med stora medicinska behov inte får sina behov tillgodosedda. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att få reda på om äldre personer med omfattande behov av vård och omsorg, och som bor i olika delar av landet, faktiskt får sina behov tillgodosedda?
fr · H911317 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:317 Kritiken från av (SD) till Statsrådet (MP) hölls en utfrågning av i . Regeringen fick av kommittén ta emot skarp kritik med anledning av hur man efterlever kvinnokonventionen, Cedaw. Kommittén menar att regeringen arbetar för lite med mäns våld mot kvinnor och straffriheten för sexualbrott. leder av anmälningarna om våldtäkt till fällande domar. Därtill hör att det finns ett stort mörkertal, där många av brotten som berör våld i nära relationer samt sexualbrott inte anmäls över huvud taget. I och med att har ratificerat kvinnokonventionen har regeringen förpliktat sig att garantera samma rättigheter för män och kvinnor. väntas presentera sina rekommendationer för regeringen . Det finns dock anledning att redan nu adressera kritiken. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på den kritik som framförts av , och hur ämnar statsrådet och regeringen adressera kritiken och arbeta vidare med att garantera lika rättigheter mellan kvinnor och män?
fr · H911318 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:318 Doktorander av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har uttalat att antalet doktorander som stannar kvar efter avslutad tjänst bör öka. I den forskningspolitiska propositionen skrevs bland annat följande: uppföljningar visar att det sjunkande antalet svenska doktorander till stor del har kompenserats av att antalet utländska doktorander har ökat. Många av dessa har dock inte stannat kvar i . av de utländska doktorander som examinerades i perioden –2002 hade lämnat efter examen (2019). Regeringen anser att andelen utländska doktorander som stannar i bör öka. Det är viktigt att skapa förutsättningar för att både rekrytera och behålla den kompetens denna grupp besitter. har universitetslärare och forskare (), – () och facket varnat för att de nya försörjningskraven kommer att leda till sämre möjlighet att attrahera och behålla doktorander och forskare. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att ta för att leva upp till ambitionen i forskningspolitiska propositionen om att fler doktorander ska stanna i ?
fr · H911319 · 2021-10-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:319 Införande av äldreenhet på av (SD) till Socialminister (S) Fram hade en äldreenhet på . Denna enhet försvann sedan efter att en omorganisation genomfördes. Enligt , professor i socialt arbete med inriktning mot äldre, vid , finns det fortfarande äldreenheter i övriga nordiska länders motsvarigheter till . Genom pandemin har olika förbättringsområden blivit synliggjorda och har gjort en viktig genomlysning av problem och brister i den svenska hanteringen. Att samla all kunskap i en enda enhet skulle kunna vara en fördel för äldreomsorg. Äldreomsorgen har inte haft någon egen stark röst i , vilket har funnits i övriga nordiska länder, och detta kan vara en delförklaring till ländernas olika utfall under pandemin. En annan delförklaring kan vara att haft en sämre krissamordning. Vad som däremot kan konstateras är att det finns ett samlat behov av kunskap, genomförande och utvärdering men också en starkare röst när det gäller att föra de äldres talan. Att samla detta i en äldreenhet skulle kunna vara ett steg på vägen till den värdiga omsorg vi vill ge våra äldre. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att återinrättandet av en äldreenhet på skulle kunna vara en viktig del i att ge större tyngd åt kunskap och omsorg om äldre, och avser ministern att arbeta för att detta ska bli verklighet?
fr · H91177 · 2021-10-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:77 De svenska militära insatserna i av (SD) till Försvarsminister (S) I en fråga (2021/22:23) till försvarsministern undrade jag om hur regeringen kommer att hantera de svenska militära insatserna i om uppgifterna stämmer att kommer att anlita legosoldater från den ryska Wagnergruppen. Bakgrunden till frågan var att franska källor hävdar att är på väg mot att teckna ett avtal med det ökända ryska privata säkerhetsföretaget . I sitt svar skriver försvarsministern att ”uppgifterna om att ledning överväger samarbete med den så kallade Wagnergruppen är mycket oroande och tas på stort allvar. Om den maliska regeringen skulle göra verklighet av dessa planer skulle det få konsekvenser. Regeringen följer aktivt upp frågan och vi har nära kontakt med våra partners, bland annat i och i EU-kretsen, där vi understryker vår uppfattning om det negativa i ett eventuellt avtal mellan ledning och den så kallade Wagnergruppen.” Att svensk trupp skulle stå sida vid sida med Wagnergruppen anser jag vara uteslutet, och därför vill jag fråga försvarsminister : Vilka är konsekvenserna som ministern i sitt svar talar om, och kommer den svenska insatsen omgående att avslutas om tecknar avtal med Wagnergruppen?
fr · H91178 · 2021-10-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:78 Spridning av radikal islamism i moskéer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) inrikesminister har meddelat att man nu stänger sex moskéer i landet och att verksamheten i två organisationer kommer att stoppas. Detta efter misstanke om att radikal islamistisk propaganda produceras där. ”kommer ytterligare tio föreningar att bli föremål för ett upplösningsförfarande, fyra av dem ”, sa han vidare. Darmanin säger också att han har uppmanat departementen att vägra uppehållstillstånd till imamer som skickats av ett främmande land. I finns det flertal exempel på både imamer och moskéer som sprider radikal islamistisk och även antisemitisk propaganda. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förhindra att radikal islamism och antisemitism sprids i moskéer, och är ministern beredd att följa exempel med att stänga ned moskéer och vägra uppehållstillstånd till imamer som skickats av ett främmande land, och om inte, varför?
fr · H91179 · 2021-10-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:79 Fördjupning av EU:s relationer med av (SD) till Utrikesminister (S) I en fråga (2021/22:20) undrade jag om utrikesministern avser att inom EU-kretsen verka för en EU-resolutions intention och att, om och när resolutionen antas av , verka för att rekommendationerna i resolutionen verkställs av EU. Resolutionen, som fick stöd i utrikesutskott och som är en rekommendation riktad till EU:s utrikeschef , kräver tätare förbindelser mellan och , ett omfattande och förstärkt partnerskap inklusive investeringsavtal och att landet ska få delta som observatör i olika internationella organ. väntas resolutionen antas av . Jag noterar att utrikesministern inte besvarar min fråga utan hänvisar till att ”regeringens hållning i frågor som rör ligger fast” och att ”och EU har goda förbindelser med på många områden. EU och delar en gemensam övertygelse om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Utbyten finns inom frågor som mänskliga rättigheter, handel, klimatfrågor och innovationer. Inom det internationella samarbetet har och EU ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer.” Jag påpekar i min fråga just att ”har tidigare genom utrikesministern uttryckt stöd för att bör delta i internationella organisationer och sagt att man vill fortsätta att utveckla förbindelserna med ”. Eftersom utrikesministern inte besvarar min fråga om hon inom EU-kretsen avser att verka för resolutionens intention och, om och när resolutionen antas av , verka för att rekommendationerna i resolutionen verkställs av EU vill jag åter upprepa min fråga till utrikesminister : Avser ministern att inom EU-kretsen verka för resolutionens intention och att, om och när resolutionen antas av , verka för att rekommendationerna i resolutionen verkställs av EU?
fr · H91180 · 2021-10-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:80 Fotbollens villkorstrappa av (SD) till Statsrådet (S) Äntligen släpptes de sista restriktionerna kopplat till coronapandemin . Även om vi kunnat gå på fotboll så har det varit kraftigt begränsat till ett maxantal i publiken. Men i stället för att glädjas åt att vi återigen kan fylla läktarna med supportrar som har längtat så länge efter just denna dag, har vi fått en irriterad stämning mellan polis, supportrar, klubbar och spelare. Anledningen stavas villkorstrappan. För att få arrangera en fotbollsmatch krävs det tillstånd från polisen. Tillståndet innefattar ett gäng villkor, som hur många besökare som får släppas in på varje sektion. Om det har varit ordningsstörningar på en match, exempelvis att det har förekommit pyroteknik, så minskar polisen antalet personer på ståplatssektionerna till nästa match. Det här leder till ett sanktionssystem mot klubbarna som fokuserar på enskilda ordningsstörningar, snarare än på eventuella brister i säkerhetsarbetet. Villkorstrappan drabbar supportrar som inte har gjort sig skyldiga till något brott men som blir av med förköpta biljetter och säsongskortsplatser strax före matchdag. Polisen hävdar att åtgärderna handlar om säkerhetsläget på arenan. Klubbarna anser att det är felaktigt och att reaktiva bestraffningar inte gör det säkrare att gå på fotboll. Det oklara regelverket försvårar arbetet med att kunna planera ett säkert evenemang. Villkoren ändras mellan varje match utan att polisen kan förklara orsaker eller bakomliggande resonemang. Polis och klubbar har olika syn på den så kallade villkorstrappan, vilket skapat en irritation som i längden kommer att förstöra den sunda supporter- och läktarkulturen. Det vore förödande om den kultur som byggts upp skulle gå förlorad. Ett långsiktigt arbete för en positiv stämning på svenska arenor hade gått förlorat bara för att polisen använder sig av ett regelverk som varken är förankrat eller möjligt att förstå. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet, som äger ansvaret för , att göra för att bidra till att förtroendet mellan polis, supportrar, klubbar och spelare kan återupprättas?
fr · H91181 · 2021-10-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:81 Studien om antikroppar mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) rapporterade om en ny svensk studie som visar på kraftig nedgång i antikroppsnivåer för personer som är dubbelvaccinerade med vaccin mot covid-19. I Communitystudien ingår 2 000 vårdanställda, och målet är att studera immuniteten efter covid-19 och om vaccinernas effekter. Delrapporten, som har tagit del av, visar att antikroppsnivåerna minskar snabbt hos dubbelvaccinerade som inte har haft covid-19. För Pfizervaccinerade halverades antikroppsnivåerna . Studien visar att hade de av ursprungsnivåerna av antikroppar – en minskning med . Nedgången av antikroppar var ännu större för dem som var vaccinerade med vaccin. De hade endast en femtedel av de antikroppsnivåer som Pfizervaccinerade hade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder eller initiativ med anledning av ovanstående uppgifter?
fr · H91182 · 2021-10-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:82 Kriminella klaner av (M) till Statsrådet (MP) Parallella samhällen har vuxit fram i , och detta är mycket oroväckande och farligt för hela . Släktbaserade kriminella klaner följer egna parallella rättssystem i stället för svenska lagar och regler. Enligt polisen finns minst 40 kriminella klaner i som har stort våldskapital, begår grova brott och terroriserar hela bostadsområden. drabbade två klaner samman i , 50–60 män slogs på öppen gata mitt . hände samma sak i , och det slutade med en dödskjutning. I dessa klaner gäller hederstänkande och blodshämnd. är jämställdhetsminister i . Hon har ett stort ansvar när det gäller hederskulturen som innebär att en person blir kontrollerad och begränsad i sitt liv. gäller detta kvinnor i dessa klaner. Om kvinnorna inte följer klanens regler blir de hotade eller utsatta för våld. Hederskulturen måste tas på största allvar, men det gör tyvärr inte . I en debatt i riksdag skojade hon bort allvaret med hederskulturen genom att säga ”Jag tillhör en klan – en väldigt stark, matriarkalt styrd klan. Det är en fantastisk klan”. Min fråga till statsrådet är: Om statsrådet är av uppfattningen att har ett problem med klan- och hederskulturer, vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med dem?
fr · H91183 · 2021-10-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:83 Brott bland utrikes födda av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade en rapport som visade att utrikes födda och deras barn är kraftigt överrepresenterade gällande brott i , särskilt när det gäller grova brott. Svenskar med utrikes födda föräldrar förekommer fem gånger så ofta som misstänkta för mord och dråp, jämfört med svenskar med inrikes födda föräldrar. Överrisken för rån är nästan lika hög. När det gäller våldtäkt är det utrikes födda som är överrepresenterade. Det är nästan så vanligt att dessa misstänks för våldtäkt, jämfört med svenskfödda med svenskfödda föräldrar. Denna rapport visar med tydlighet att den kraftiga migrationen har medfört grov kriminalitet till . Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Planerar ministern några särskilda åtgärder för att komma till rätta med brottsligheten bland utrikes födda och i så fall vilka åtgärder?
fr · H91184 · 2021-10-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:84 Jämställdhetsministerns klantillhörighet av (M) till Statsrådet (MP) När frågan om klaner diskuterades i uttalade jämställdhetsministern inom ramen för sin tjänsteutövning följande: ”Jag tillhör en klan – en väldigt stark, matriarkalt styrd klan. Det är en fantastisk klan. Och den har ingenting med organiserad brottslighet att göra.” Min fråga till statsrådet är: Vad menade statsrådet med sitt uttalande?
fr · H91185 · 2021-10-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:85 Brottslighet bland andra generationens invandrare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Brottsförebyggande rådets rapport för brott bland personer med inrikes respektive utrikes bakgrund visar att överrisken för att misstänkas för brott bland andra generationens invandrare har ökat . I gruppen personer som är födda i vars mammor kommer från , eller söder om har varit misstänkta för brott. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stävja denna utveckling?
fr · H91186 · 2021-10-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:86 upprepade kränkningar av av (SD) till Utrikesminister (S) har uppgett att kränkte taiwanesiskt luftrum genom att flyga med 39 stridsflygplan över landet. Dagen innan skedde samma sak, då med 38 plan. Enligt försvarsdepartementet sattes det taiwanesiska flygvapnet i beredskap, och luftvärnssystem aktiverades. Intrånget uppges ha skett i två steg; först passerade 20 flygplan, kom ytterligare 19. Detta är den största överträdelsen , då det kinesiska flygvapnet flög över med 28 plan, uppger Reuters. Bland planen som användes nämns fyra H-6-bombplan, som kan bära kärnvapen, samt ett antiubåtsflygplan. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att till stöd för göra någon markering mot upprepade kränkningar av , och om inte, varför?
fr · H91187 · 2021-10-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:87 Könsseparata badtider av (L) till Statsrådet (MP) Könsseparata badtider på badhus och simhallar har varit en omstridd fråga , där inte minst olika kommuners inställningar har skilt sig åt. I vissa kommuner har riktlinjer förtydligats och rutiner skärpts för att förhindra förekomsten av könsseparata badtider. I andra kommuner har förhållningssättet varit det motsatta. Som liberal är det mig främmande att bidra till att upprätthålla de förlegade och diskriminerande strukturer som ligger bakom tankar om separata badtider för män och kvinnor. Det är min fasta övertygelse att offentliga medel inte ska finansiera en ordning där jämställdheten sätts på paus och jämställdhetspolitiken kastas tillbaka flera sekler i utveckling. Dessvärre är det inte en övertygelse som delas av alla. I flera S-styrda kommuner där medverkar i styret har det återkommande visat sig att MP aktivt gått ut och försvarat könsseparata badtider. I grunden handlar debatten om separata badtider inte enbart om tillgång till badtider utan ur ett bredare perspektiv om synen på jämställdhet mellan könen. Ska de förlegade och diskriminerande strukturer som ligger bakom tankar om könsseparata badtider tillåtas få fäste och legitimitet även i ? Liberalernas svar på den frågan är glasklart: Vi kommer aldrig att acceptera könsseparata badtider och de förtryckande synsätt som ligger bakom krav på dessa. Mot bakgrund av att just lokala företrädare återkommande har tagit strid för könsseparata badtider är min fråga till statsrådet : Hur ser statsrådet på könsseparata badtider, och avser statsrådet vidta åtgärder för att motverka att könsseparata badtider får legitimitet ?