ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112230 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2230 Producentansvaret för däck av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Producentansvar är ett viktigt styrmedel i den cirkulära ekonomin. Flera produktslag omfattas av detta varav gummidäck är ett. Berörda aktörer har valt att samla ansvaret hos det icke-vinstdrivande företaget som får en avgift för de volymer däck som anslutna företag sätter på marknaden. återvinns däck genom företagets försorg, vilket motsvarar av den volym som rapporterats som satt på den svenska marknaden under producentansvaret. Det innebär att företaget tar ett mycket större ansvar än ”nödvändigt”. För att upprätthålla tilliten till systemet med producentansvar måste mer göras för att säkerställa att det är robust, träffsäkert och effektivt. När det gäller andra produkter med producentansvar står det i myndighetens regleringsbrev att de ska följas upp . Det gäller dock inte alla aktörer som är involverade i att sätta däck på marknaden, vilket säkerligen har bidragit till den stora omfattningen av ”friåkare” som inte tar sitt producentansvar och gör rätt för sig. Enligt däckbranschens förordning saknas även sanktionsmöjligheter. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att åtgärda problematiken som nämns rörande producentansvar och gummidäck?
fr · H8112231 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2231 Hot och våld mot forskare av (M) till Statsrådet (S) har hot och våld riktat mot forskare ökat. Detta menar säkerhetsansvariga vid såväl och som . Det är en oacceptabel situation. Att forskare skräms till tystnad för exempelvis forskningsresultat de presenterar eller forskning de bedriver begränsar inte bara deras frihet utan förhindrar även att ny kunskap kan utvecklas och spridas. Detta som det är oerhört viktigt att forskare kan och vågar uttala sig även i kontroversiella ämnen. Det är viktigt också för fullgörandet av den så kallade tredje uppgiften. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förebygga och bemöta ovanstående problem?
fr · H8112232 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2232 Ny lag om företagsrekonstruktioner av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Utredningen 2021:12, Andra chans för krisande företag – En ny lag om företagsrekonstruktion, innehåller en rad åtgärder som varit efterfrågade . I grunden är det ett EU-direktiv som syftar till att göra rekonstruktioner effektivare. Detta fanns redan innan pandemin, men har genom pandemins effekter blivit högaktuellt, inte minst då regeringen avstått från att vidta många adekvata åtgärder för att förhindra obestånd hos landets företag. Effektiva förslag, som till exempel förslaget om en resebolagsfond för att rädda resebolagen, förslaget om att ge svenska konsumenter vardera och förslaget om att minska biståndet till förmån för svensk ekonomi, har regeringen konsekvent blundat för. På grund av denna nonchalans inför effektiva åtgärder står nu många bolag på randen till konkurs. Därmed borde regeringen påskynda lagar som kan underlätta för rekonstruktion av annars livskraftiga företag som drabbats av pandemin. Det finns flera färdiga förslag i utredningen 2021:12 som borde kunna snabbas på, så att de kan börja gälla och inte som förslaget i utredningen är, att de ska gälla från . Mot bakgrund av att en del andra lagar påskyndats framstår tiden som väl tilltagen, även om detta givetvis ska remissbehandlas och hanteras av utskottet i vanlig ordning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att nödvändiga åtgärder för att underlätta för företag i kris ska sättas in och då tidigare än föreslaget ikraftträdande, , som utredningen 2021:12 föreslår, och vilka är i annat fall ministerns argument för att fördröja ikraftträdandet?
fr · H8112233 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2233 Donationer till moskéer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) stoppar donationer till moskéer från länder och utländska aktörer som anses motarbeta demokratin. Den nya danska lagen började gälla och syftar till att hindra länder som , och att få inflytande över danska moskéer. Även i förekommer det att trossamfund tar emot pengar från länder i . ”Vi i pratar ofta om rysk påverkan, kinesisk påverkan. Vi har aldrig riktigt pratat om Gulfstaters påverkan, eller för den delen eller påverkan på olika trosinriktningar”, säger , docent vid , till tidningen . Hos regeringen finns, enligt Bulletin, än så länge inga sådana förslag. hänvisar till , som i sin tur svarar att de bara ansvarar för den lagstiftning som reglerar trossamfund som är statsbidragsberättigade. ”Eventuell lagstiftning på detta område skulle i så fall hanteras av . finns inga sådana lagförslag som bereds inom ”, skriver i en mejlad kommentar till Bulletin. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ till liknande lagstiftning som nu infört vad gäller donationer till moskéer, och om inte, varför?
fr · H8112235 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2235 Internationellt samarbete gällande små modulära reaktorer av (M) till Statsrådet (S) Det sägs i debatten att det kommer att ta att bygga ut kärnkraften, 20–, och att det inte är lönsamt. Det beräknas att många små modulära reaktorer kommer att vara i bruk , alternativt . De bygger på dagens reaktorteknik och kan göras skalbara. De kan användas och sättas upp där elbehovet finns i enstaka exemplar eller i flera om så behövs. Lösningen är att ge licens på reaktortypen och inte som på varje reaktor. Vi vet att det kommer att behövas mer planerbar fossilfri produktion i vårt land och att den nuvarande har minskats med stängningarna av och . I takt med att vår elförbrukning kommer att öka ännu mer behöver en lösning. I vårt grannland har de sett över lagstiftningen för att skapa möjligheter. Fortum hjälper i . ska vara klart eller . Vi vet också att det pågår projekt för att få till ”economic scale”, det vill säga massproduktion av moduler i fabrik. När världen kan ta fram gemensamma standarder finns alla förutsättningar för att få till kostnadseffektivitet. deltar inte i dessa forum för att sätta sådana standarder. behöver planerbar fossilfri produktion, och detta är en möjlighet framåt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför deltar inte i dessa forum, och avser statsrådet att ta initiativ för att ska vara en medspelare i det internationella sammanhanget?
fr · H8112236 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2236 Åtgärder mot betygsinflation av (SD) till Utbildningsminister (S) Vi har en oroväckande hög betygsinflation i den svenska skolan – framför allt i . Påståendet baseras på den mest säkerställda jämförelse man kan göra, nämligen skillnaden i resultat på de nationella proven i årskurs 9 jämfört med erhållet slutbetyg. Betygen i matematik visar sig kunna vara högre än det nationella provresultatet, tätt följt av ämnet svenska med högre betyg. Diskrepansen är något högre i skolor med huvudman, men uppseendeväckande skillnader finns även för vissa enskilda huvudmän. Det ska också nämnas att det finns många skolor, oavsett huvudman, som inte uppvisar betygsinflation, och det måste vara den väg de övriga skolorna måste närma sig. Betygsinflation bär med sig flera problem som i slutändan drabbar elever, lärare och vårdnadshavare. Om betygen inte speglar elevernas faktiska kunskaper blir det svårt att veta hur elevernas förutsättningar i olika skolor ser ut och vilka insatser som behövs för att höja skolresultaten. Dessutom visar nationella analyser att elever som går i skolor med generös betygsättning i förhållande till nationella prov i genomsnitt klarar sig sämre på gymnasiet än elever som fått samma betyg men gått på skolor med en mindre generös betygsättning. Eftersom betygen avgör vilken gymnasieskola eleven kommer in på kan betygsinflation leda till att elever med sämre kunskaper konkurrerar ut elever med bättre studieförutsättningar. Det är djupt orättvist, och man kan konstatera att betygsinflationen är ett allvarligt problem. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att rådande betygsinflation är ett problem och, i så fall, hur avser ministern att agera för att stävja den betygsinflation som råder?
fr · H8112237 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2237 Dieselstölder från transportföretag av (M) till Statsrådet (S) Transportsektorn larmar om att antalet stölder av diesel ur fordon ökar alltmer. Under pandemin har tillförlitligheten för transporter varit livsavgörande, och åkerier har en viktig samhällsfunktion att fylla. Vi försöker alla dra vårt strå till stacken för att minska smittspridningen i samhället. En viktig del i den svenska strategin har varit att undvika att handla fysiskt i butik och i stället beställa mer varor på nätet. Att handla mer medvetet och minska persontransporterna har dessutom varit gynnsamt för klimatet och är något vi behöver fortsätta med även efter pandemin. Vi vill att det kollektiva resandet ska öka, och busstrafiken i städerna likaså. pågår en uppdatering av fordonsparken där gamla fordon ersätts av mer moderna och bränslesnåla. Dessa fordon har ett högt anskaffningsvärde, och kostnaderna för förstörda och saboterade fordon i samband med bränslestölder är höga. varnar branschen för att dieselstölderna ur fordon ökar alltmer, och fordonsägarna har svårt att skydda sig och sina fordon mot denna organiserade brottslighet. Inhägnade fordon och kameraövervakning är mer regel än undantag, men stölderna fortsätter att öka. Stölderna avskrivs alltför ofta av polisen, och stöldgodset går inte att spåra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska dieselstölderna som drabbar transportsektorn?
fr · H8112238 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2238 Förmågan i det civila försvaret och totalförsvaret av (M) till Statsrådet (S) Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska gemensamt redovisa en samlad bedömning av förmågan inom totalförsvaret med en delredovisning . Bedömningen ska göras utifrån målet om totalförsvaret. Försvarsmakten skriver att om de ska göra en samlad bedömning av förmågan i totalförsvaret kommer det att vara förknippat med utmaningar, framför allt då det saknas operativa krav för såväl det civila försvaret som för totalförsvaret. Denna utmaning kommer även att påverka det uppdrag MSB fått – att göra en samlad bedömning av förmågan inom det civila försvaret – där Försvarsmakten och MSB gemensamt ska hantera den del av uppdraget som handlar om en bedömning av förmågan att bidra till det militära försvaret. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet några planer på att sätta upp operativa krav för det civila försvaret och för totalförsvaret, och när skulle dessa i så fall komma?
fr · H8112239 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2239 Leverans av nytt signalspaningsfartyg av (M) till Försvarsminister (S) Marinens nya signalspaningsfartyg har bogserats från sitt polska varv till . Avtalet mellan och varvet i är hävt. har en dialog med kring hur stora förseningarna kan bli. Marinen ska med ytstridsfartyg, ubåtar samt amfibie-, minkrigs-, underhålls- och sjöinformationsförband vidmakthålla förmågan till kvalificerad ytstrid, undervattensstrid och amfibiestrid. Förmåga till sjöminering, minröjning och spridning av logistikresurserna har betydelse såväl för marinstridskrafterna som för den civila sjöfarten. Men vårt nya signalspaningsfartyg är kraftigt försenat, då skulle ha levererats . Min fråga till försvarsminister är därför: Har ministern agerat för att ta fram en uppdaterad tidsplan för leverans av det nya signalspaningsfartyget, och hur ser den i så fall ut?
fr · H8112240 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2240 Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet av (M) till Statsrådet (S) Försvarsmakten har som uppgift att med befintlig förmåga och befintliga resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. Försvarsmaktens stöd till samhället var betydligt mer omfattande än , huvudsakligen beroende på pandemin. Försvarsmakten har fått i uppdrag att, tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), redovisa hur myndigheten kan utveckla formerna för stöd till civil verksamhet. Men en ny pandemi eller annan kris kan komma snabbare än man tror, utifrån erfarenheterna från den pågående coronakrisen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att göra några snabbare förändringar i lagstiftning eller annat för att Försvarsmakten ska kunna biträda civil verksamhet på några fler sätt än ?
fr · H8112241 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2241 Åtgärder för elsystemet i av (M) till Statsrådet (S) En ny elkabel mellan södra och , Nordlink, har enligt experter skapat ett problematiskt elflöde i . (SvK) har som en effekt tvingats att begränsa elöverföringen. SvK säger att det har blivit nya elflöden i det nordiska systemet efter att den nya kabeln togs i drift . har ett elöverskott i norr och ett elunderskott i söder. Läget har förvärrats ytterligare efter att och stängts. Föregående sommar tvingades SvK handla om elproduktion för att säkra elsystemet, däribland . När nu stängts och regeringen inte tagit fram några alternativ är läget svårare inför kommande sommar. Lägg till detta det nya läget med en elkabel mellan och som har stor påverkan även på det sydsvenska elsystemet. El kan inte föras över för att fullt ut möta behoven i . Det påverkar i sin tur såväl prisbilden som näringsförutsättningarna i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra elsystemet i med anledning av den nya elkabeln mellan och , stängd planerbar svensk elproduktion i såsom samt avsaknaden av åtgärder från den ?
fr · H8112242 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2242 Hantering av historiska dokument av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) privilegiebrev har förvarats i staden sedan det utfärdades av . Det är landets äldsta bevarade privilegiebrev och ger rätt att kalla sig stad. Efter det har fler brev för både och tillkommit, och dokumenten förvaras säkert i stadsarkivet. Breven, som har högt historiskt värde för invånarna i , har överlevt både bränder och plundringar. fattades ett märkligt beslut att ”låna ut” breven, som alltid befunnit sig i , till . har uttryckt att breven inte längre ska få bevaras i sin hemstad till invånarnas beskådan och glädje utan flyttas till ett arkiv i . Beslutet bestreds, men tingsrätten gick på linje, att det är viktigare att dokument förvaras samlat än att de förvaras där de egentligen hör hemma. Beslutet innebär att berövas en viktig del av sin historia, och en betydelsefull klenod går förlorad. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att förhindra att unika historiska dokument flyttas från staden de tillhör för att i stället gömmas undan i arkiv på annan ort?
fr · H8112243 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2243 Illegal införsel av sällskapsdjur av (KD) till Statsrådet (S) Under den pågående pandemin har allt fler, till följd av hemmavistelse och kanske längtan efter sällskap, kommit att överväga införskaffande av en hund. Den starkt ökade efterfrågan har gjort att möjligheterna att få tag på en valp från någon av de uppfödare som är registrerade hos kraftigt försämrats. Väntetiden kan nu vara uppåt . Till följd av detta har den illegala införseln av hundar ökat. Den organiserade hundsmugglingen sker under samvetslösa förhållanden. För de skrupellösa finns stora pengar att tjäna med mycket liten risk. En insmugglad valp kan säljas för . Men valpen som säljs är ofta traumatiserad efter svåra uppväxtförhållanden och olidliga resor till sin slutdestination. Hundar föds upp i valpfabriker där tikar tvångsparas för frekvent valpning. Valparna skiljs mycket tidigt från sina mammor, med påföljande beteendestörningar. Sjukdomar och parasiter förekommer, liksom rabies. Det kommer in ett stort antal unga hundar till . En del smugglas in dolda, andra tas in i stora kvantiteter helt lagligt. Den lagliga importen innebär att det finns dokument som verifierar att allt går rätt till, men införseln är närmast industriell, och dokumenten befaras vara förfalskade. Enligt är det väl känt att oseriösa veterinärer i bland annat utfärdar sällskapsdjurspass med felaktiga uppgifter om djuret. kämpar för att beivra smugglingen och avslöja import som sker på falska premisser. Den offentliga utredningen samlad djurhälsoreglering (SOU 2020:62), som inlämnades till regeringen , innehåller förslaget att 3 § 8, 10 och 11 ska tas bort från lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen). Även anmälningsskyldigheten i 4 § inregränslagen föreslås tas bort. Förändringarna innebär, enligt , sämre möjligheter att utföra de kontroller som lagrummet garanterar. tappar befogenheten att eftersöka sällskapsdjur, andra djur eller animaliska produkter vid införsel från ett annat EU-land på det sätt som kan göras med stöd av 7 § inregränslagen. förlorar också möjligheten att göra ett omhändertagande enligt 17 § inregränslagen. Med detta förlorar möjligheten att i samband med olovlig införsel av sällskapsdjur omhänderta djuret. De kan inte hålla kvar djuret och djurägaren tills en officiell veterinär är på plats. Utredningens förslag riskerar vid ett genomförande att försvåra arbete mot den illegala införseln av sällskapsdjur. För tulltjänstemän utgör smugglingen av sällskapsdjur ett arbetsmiljömässigt påfrestande inslag i arbetet. Det är svårt att se djur lida och mycket frustrerande om redskapen för att beivra lidandet saknas. Det synes därför angeläget att statsrådet kan ge besked om huruvida regeringen planerar att genomföra utredningens förslag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ i linje med utredningens förslag?
fr · H8112244 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2244 Ägartillskott till av (V) till Näringsminister (S) har sagt upp sitt avtal om att köra tåg för Mälardalstrafiken . riskerar hundratusentals pendlare att bli strandsatta på perrongerna. hänvisar till kraftigt förlorade intäkter som Mälardalstrafiken inte hjälper till att täcka upp. Förlusterna är en följd av pandemin och regeringens beslut om att dra ned på resenärsbeläggning för att förhindra smittspridning. Även övriga delar av SJ:s verksamhet går med förlust, och under pandemiåret gjorde SJ i förlust. , som är ett statligt ägt bolag, har fått i riktat stöd från regeringen. Flygbolaget SAS, där regeringen är delägare, har fått 1,5 respektive i stöd. Varför ska flyget subventioneras men det mest klimatsmarta sättet att resa, tåget, inte få något alls? riskerar vi att tappa miljontals resenärer från järnvägen. För klimatet och möjligheten att bygga ett transporteffektivt samhälle vore det förödande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att verka för ett ägartillskott till , så att bolaget kan fortsätta att köra tåg i önskad utsträckning?
fr · H8112245 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2245 Översyn av utsökningslagstiftningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har uttalat att det är ett problem att man inte kan agera i alla fall med utmätning. Det gäller bland annat där en skuldsatt person även har egna finanser på konto, men där myndigheten inte får information om att personen har pengar som skulle kunna användas till att betala skulderna. I samband med myndighetens uttalande tas ett fall upp där en yrkeskriminell person som fått in stora pengar på sitt konto kunde behålla pengarna, trots i skulder. Hanteringen med indrivning sköts till stor del manuellt. En ny ordning är aktuell , då bankerna blir skyldiga att meddela om någon öppnar ett konto. ska kunna ge uppgifterna till Kronofogden. Det löser ändå inte hela problemet. Det blir enklare för Kronofogden att få veta om en person har ett konto, men myndigheten får fortfarande inte information om hur mycket pengar som finns där. Kronofogden i har andra möjligheter. Där finns möjligheter att både se konton och begära in pengar. Det är uppenbart att utsökningslagstiftningen i behöver ses över. En ordning där en signal går direkt till Kronofogden, från banker men även andra myndigheter, om att personer med skulder får ändrade förhållanden i form av nya inkomster vore rimlig. De skulder en person har ska betalas tillbaka; det ska inte vara möjligt att en kriminell och skuldsatt person undgår indrivning. Mot bakgrund av behovet av utökade möjligheter för myndigheterna gällande utsökning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att se över lagstiftningen som rör utsökning för att komma till rätta med problemen med att skuldtyngda personer kan ha tillgångar men ändå undgå indrivning?
fr · H8112246 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2246 Resultat av regeringens åtgärder mot kriminaliteten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I ett svar på min fråga (2020/21:2087) om på vilket sätt justitieministern kommer att ta ansvar för det som inträffade i svarar ministern att ”arbetet mot kriminaliteten är högt prioriterat av regeringen” och att ”med regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten har vi tagit ett brett grepp mot kriminella nätverk men också mot annan brottslighet i samhället”. Justitieministern skriver vidare att regeringen beslutade ”att tillsätta en utredning som ska göra en bred översyn av lagstiftningen om utvisning på grund av brott och lämna förslag på en skärpt reglering som ger förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott” och att ”utredaren ska presentera sina förslag ”. Med tanke på hur situationen ser ut i är det nog många med mig som undrar när vi kan förvänta oss att se resultat av regeringens politik på området. Det har ju gått den socialdemokratiskt ledda regeringen tog över makten i landet, och situationen har ju knappast blivit bättre. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När bedömer ministern att vi kan förvänta oss att se resultat av de åtgärder ministern återkommer till i sina svar, och vilka ytterligare åtgärder är ministern annars beredd att vidta om resultaten uteblir?
fr · H8112247 · 2021-03-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:2247 Skyddsvärda handlingar inom vaccinsamordningen av (SD) till Socialminister (S) Regeringens vaccinsamordnare, , har avslöjats skicka sekretessbelagda handlingar till sin privata mejl och därmed gett Google och amerikanska myndigheter tillgång till dessa. granskning visar att regelbundet skickar mejl från sitt konto hos till sin privata Gmail-adress. Flera av mejlen innehåller sekretessbelagd information som omfattas av utrikessekretess. En it-säkerhetsexpert säger till tidningen att ”det är jättegraverande”. ”Att han dessutom skickar den till en Gmail, där informationen går till , är än mer anmärkningsvärt. Den informationen får per definition anses som röjd.” När konfronteras med uppgifterna förnekar han först att han skickat sekretessbelagt material till sin privata mejl men erkänner . Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Avser ministern att med anledning av det inträffade vidta några generella åtgärder för att säkerställa att skyddsvärda handlingar hanteras på ett säkert sätt, som inte skadar regeringens arbete med att samordna vaccineringen?