ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112956 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2956 Underlättande för mindre drivmedelsstationer av (M) till Statsrådet (S) I inland finns det ett antal byar utanför centralorterna som har någon form av drivmedelsanläggning. Dessa är i nästan samtliga fall ett serviceställe med någon form av butik, apotek, post, systembolag, med mera. Samtliga anläggningar har en viktig funktion med att leverera drivmedel i närområdet till boende och besökare, och de har även en viktig funktion för kommunala verksamheter som exempelvis hemtjänst, räddningstjänst och andra kommunala servicefunktioner i närområdet. I ett projekt som utfördes genom Svensk Bensinhandel uppmärksammar man i slutrapporten de konsekvenser som kan uppstå för dessa drivmedelsanläggningar om inte lagstadgade åtgärder utförs för dessa innan juli 2022. De åtgärder som måste utföras är omfattande förändringar på bensincisterner, anslutna rörledningar eller slangledningar med mera. För många av dem som driver en sådan anläggning innebär det omfattande kostnader. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta för alla dessa små drivmedelsstationer så att de kan utföra de nödvändiga åtgärderna och inte tvingas lägga ned?
fr · H8112957 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2957 Validering av utländska betyg av (SD) till Statsrådet (S) Universitets- och högskolerådet (UHR) är det organ som bestämmer hur utländska betyg ska jämföras med svenska betyg. har dock många sett hur ändrade föreskrifter inneburit att förändringen av omräkningstabellerna inneburit att en lång rad elever har missgynnats, vilket blir ett högt pris att betala för barn vars föräldrar har valt att bo utomlands. Bland annat föreningen i Världen (SiV) har uppmärksammat detta i en debattartikel i . Enligt SiV bodde det uppskattningsvis 660 000 svenskar utomlands , varav 150 000 i (ett av de länder som drabbats). Utlandssvenskarna är i många avseenden en enorm resurs för det svenska samhället, då de ofta tar med sig nya kunskaper, kontakter och erfarenheter hem utomlands. Utöver detta är det många som menar att utbildningen ofta är bättre i andra länder, just mot bakgrund av att det i många fall ställs högre krav på eleverna än i . Den nya bedömningen grundar sig på att högsta betyg från studenter i länder som överskrider den svenska andelen med högsta betyg. Med andra ord missgynnas utlandssvenskar för att en större andel av dessa är högpresterande. SiV har exemplifierat det orimliga med detta genom ett exempel: En student gick efter hårt slit ut high school med högsta möjliga betyg . Med UHR:s nya omräkningstabell sänks hennes betyg från maxpoängen 20,00 till 19,00 (om man inkluderar meritpoängen blir det en sänkning från 22,5 till 21,5). Hennes målmedvetna studier, som gav maximal utdelning i , räcker med andra ord inte längre för att hon ska kunna komma in på de attraktiva utbildningarna vid främsta universitet. Trots ihärdigt slit straffas hon för att hennes föräldrar valt att bosätta sig utomlands. UHR har i uppdrag från regeringens att se till att reglerna för antagning till högskolan är så rättvisa och likvärdiga som möjligt. Med de förändringar vi sett är så uppenbarligen inte fallet. Inte minst utifrån att jag själv har gått i amerikansk grundskola och således också tagit studentexamen från amerikansk high school önskar jag svar från statsrådet på följande fråga: Menar statsrådet att det är rimligt att svenska elever som studerar i ett annat skolsystem ska straffas för att det skolsystemet lyckas bättre än det svenska med att få elever att prestera maximalt, eller kan vi förvänta oss att ministern vidtar åtgärder för att nuvarande valideringsmodell ska förändras?
fr · H8112958 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2958 Belarusaffären av (SD) till Utrikesminister (S) fakta avslöjade tidigare att svenska () beslutat att ställa ut garantiofferter i affären mellan i och det statliga belarusiska energibolaget . Detta var som det pågick omfattande protester i mot det genomförda presidentvalet. Under protesterna har oppositionspolitiker och regimkritiker fängslats, och många vittnar om tortyr i fängelserna. frös bistånd till statliga aktörer i landet, och statsminister talade om sanktioner. framkommer uppgifter om att ambassadör i deltagit vid flera möten där kontrakt undertecknats om affären. I utrikesministerns tidigare kommentar till TT påpekade ministern att mötena som ambassadör i deltog i för att få affären i hamn skedde , före polisens brutala ingripanden mot fredliga demonstranter i samband med presidentvalet . Men det är ju inte så att övergreppen och tortyren i började i samband med valet, utan sådant har ju pågått . Utrikesministern vägrar att svara på frågor kring ambassadörens medverkan och hänvisar till utrikeshandelsministern: ”Frågan ligger under utrikeshandelsminister , det är en fråga om EKN och främjandefrågor och ligger inte under mig”, säger hon. Men sorterar ambassadörerna under utrikesministern, och utrikesministern är dessutom departementschef. Ambassadörerna har också ett helhetsansvar för relationer med det land där de är stationerade. Därför är det extra allvarligt när det finns uppgifter om att en ambassadör inte har agerat omdömesgillt. När skickar ut ambassadörer som representerar landet är det av mycket stor vikt att det är personer som agerar på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning. I det aktuella fallet är det på ett principiellt plan dessutom extra allvarligt, då det handlar om ett land, , där det pågår en konflikt och där en ambassadör kan förväntas uppvisa ett mycket omdömesgillt agerande, då misstag i denna kontext kan få allvarliga konsekvenser både i de enskilda fallen och för rykte som ett land som står upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom ramen för sin tjänsteutövning vidta några åtgärder för att klarlägga omständigheterna kring affären och för att säkerställa att företräds i på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning?
fr · H8112959 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2959 Integrationsaspekter vid förstörande av patientjournal av i (SD) till Socialminister (S) Journalförstöring är möjlighet till radering av uppgifter i en journal, ett förfarande som en enskild person kan ansöka om i det fall man anser att behov föreligger. är det Inspektionen för vård och omsorg () som fattar beslut i sådan ärenden, då man övertog uppgiften från . Man kan anta att personer som vill radera uppgifter ur sin journal med största sannolikhet gör detta av integritetsskäl. Man vill helt enkelt inte att myndigheter ska ha tillgång till personliga uppgifter som man själv upplever vara av känslig karaktär. När en ansökan om journalförstöring görs till gäller följande enligt rapport 2021:516: ”För det fall fattar beslut om att en patientjournal helt eller delvis ska förstöras, så innebär detta att utöver originalhandlingarna ska även kopior och avskrifter m.m. förstöras oavsett var dessa förvaras. Rent praktiskt så skickar i dessa fall beslutet om journalförstöring till både vårdgivaren och sökanden. När vårdgivaren har verkställt beslutet får både och sökanden en bekräftelse på att det är utfört. När får vetskap om att journalförstöringen är utförd förstör även sina kopior. Därefter finns uppgifterna inte kvar. Om ansökan om journalförstöring i stället avslås, finns inget rättsligt stöd för myndigheten enligt patientdatalagen att förstöra eller ta bort uppgifter i de handlingar som inkommit i ärendet.” I regel gäller att handlingar som förvaras på en myndighet och är inkomna dit blir allmänna handlingar, och de ska vanligtvis arkiveras. När det gäller ärenden där fattar beslut om att en journal helt ska förstöras raderas alla kopior hos såväl vårdgivare som . När det gäller ärenden där fattar beslut om att delar av en journal ska förstöras verkar läget något mer oklart. Att de delar som ska förstöras även raderas hos verkar tydligt; däremot verkar det inte lika klart huruvida resten av journalen raderas eller om den anses som allmän handling och ska sparas. Den största problematiken gäller dock gruppen ärenden där avslår ansökan om journalförstöring. Här finns då enligt myndigheten inget rättsligt stöd för att förstöra eller ta bort uppgifter i de handlingar som inkommit i ärendet, som journalen anses som offentlig handling, vilket innebär att en kopia ska arkiveras även hos . Detta innebär i praktiken att en enskild medborgare som ansöker om journalförstöring av upplevt känsliga uppgifter och får avslag på den ansökan nu i stället har hela sin journal hos två olika myndigheter i stället för en. För den som är rädd om sin integritet och har ansökt hos om journalförstöring utifrån en vilja att radera uppgifter man själv anser känsliga kan detta upplevas som en dubbel bestraffning. Jag vill därför fråga socialminister : Avser ministern med anledning av ovanstående att agera på något sätt för att skydda integriteten hos personer som ansökt om journalförstöring men fått avslag på ansökan, och i så fall hur?
fr · H8112960 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2960 Tillgänglighet av Naloxon av (C) till Socialminister (S) har ställt sig bakom undertecknads motion 2020/21:630 om att öka tillgängligheten av Naloxon. måste det bli verklighet också. godkändes Naloxon av för användning i . Naloxon är en medicin som kan rädda liv vid överdosering av vissa droger. Naloxon är ingen ny medicin, men det dröjde länge innan det godkändes i . har () rekommenderat att länder gör Naloxon tillgängligt för personer i missbrukares närhet och inte bara för sjukvårdspersonal. I flera europeiska länder och i delar av delar man redan ut Naloxon till missbrukare och deras anhöriga. I , och går det till och med att köpa receptfritt på . Naloxonet används främst som en nässpray efter att någon tagit en överdos av opioider, som heroin, Fentanyl eller det smärtstillande läkemedlet Tramadol. Det motverkar överdosen och sätter igång andningsreflexen. Bieffekterna är marginella. Och Naloxon är inte en drog som kan missbrukas. Medicinen saknar i princip kontraindikationer och har mycket få biverkningar, särskilt i jämförelse med medicinens livräddande effekter. Senast () beskrev polisen , @YB_Sodermalm på Twitter, hur en fotpatrull räddade livet på en livlös man med hjälp av Naloxon. Men inte för att de hade det med sig – för det är olagligt. I stället var det så tursamt att det fanns personer i närheten som hade Naloxon på sig. Ett liv räddades för att Naloxon delas ut inom missbruksvården, men ett liv hade lika väl kunnat vara förverkat för att poliser och andra som ofta är i kontakt med personer med opioidmissbruk inte får ha denna livsviktiga medicin med sig. (Källa: /YB_Sodermalm/status/1394895913009786881) Min fråga till socialminister är: Hur tänker ministern agera för att Naloxon ska bli tillgängligt för poliser och andra som kan hjälpa till att rädda liv vid opioidöverdoser?
fr · H8112961 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2961 Konsekvenser av registreringskrav för utländska arbetsgivare av (C) till Finansminister (S) tillkom det nya regler för utländska arbetsgivares skyldighet att göra skatteavdrag för anställda som arbetar i . Detta drabbar utländska arbetsgivare med anställda som arbetar i och innebär i korthet att en utländsk löneutbetalare måste rapportera och innehålla preliminärskatt på individnivå för arbete som utförs i . Den utländska löneutbetalaren måste registrera sig som arbetsgivare i hos . Denna registrerings- och rapporteringsskyldighet för preliminärskatt fanns inte tidigare för utländska arbetsgivare och är helt ny. sekretariat har från samtliga gränsregioner fått signaler om att den nya lagstiftningen försvårar för norska, finska, svenska, åländska och danska arbetstagare och pendlare. Det uppges också att arbetsgivare från dessa länder kan komma att välja bort svenskboende arbetskraft på grund av den nya lagen för att undgå en dubbel registrering, att rapportera och innehålla preliminärskatt i två länder samt att föra journal på om medarbetaren har arbetat i , eller annat nordiskt land på månadsbasis. Mot bakgrund av det som har framförts vill jag fråga finansminister : Tänker ministern vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen på området?
fr · H8112962 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2962 Hemvärnet och tillgång till ammunition av (M) till Försvarsminister (S) Säkerhetsläget fortsätter att försämras i världen och i vårt närområde. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det är bistra fakta och något vi måste ta på största allvar. En överraskande invasion av hela – det som vi tidigare under det levde med som hotbild – är dock inte sannolik. Däremot kan olika former av det vi kallar gråzonsproblematik drabba oss i större skala och också kunna övergå i rent militära punktinsatser i riktade mot central infrastruktur. Ett av skydd mot snabba hot är vår incidentberedskap, som bland annat upprätthålls av Försvarsmakten i främst flygvapnet och marinen. Armén spelar initialt en mindre roll, men främst via hemvärnet kan även militär personal på marken snabbt komma på plats. Det är bra, men vi måste fortsätta att se till att den snabba beredskap vi har får bästa möjliga förutsättningar att snabbt och effektivt kunna lösa sina uppgifter. Hemvärnet spelar en viktig roll när det kommer till snabba insatser men har sedan en sämre möjligheter att snabbt kunna lösa väpnade insatser än man hade tidigare. En anledning till det är att får inte en hemvärnssoldat förvara ammunition hemma med sitt vapen. får vapnet förvaras hemma med ett lås i. Ammunitionen finns på annan plats, ofta väldigt långt ifrån soldatens hem. fanns något som kallades ”kuppammunition”, en mindre mängd ammunition som var gripbar i hemmet alternativt på en plats nära soldaternas hem. Det finns självklart för- och nackdelar med detta, men när säkerhetsläget för försämras måste också våra möjligheter att snabbt agera finnas. Jag skulle vilja med anledning av ovanstående fråga försvarsminister : Hur ser ministern på att återgå till att låta hemvärnssoldater ha en mindre andel ammunition till sitt tjänstevapen hemma, och avser ministern att agera i frågan?
fr · H8112963 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2963 Inlåning av intensivvårdspersonal från grannländer av (M) till Socialminister (S) skickade Kommuner och Regioner en skrivelse till regeringen om en nationell förfrågan om internationellt personalstöd till svensk intensivvård. Detta då organisationen har erfarit att det skulle kunna finnas möjlighet till nationellt stöd med personal från våra nordiska grannländer. Det kan exempelvis innebära stöd för att möjliggöra kvalificerad anestesi och att intensivvårdspersonal temporärt arbetar i . Detta skulle ge en välbehövlig och välförtjänt paus till den svenska intensivvårdspersonalen, som har slitit hårt pandemin igenom. I nära anslutning till överlämnandet av skrivelsen uttalade sig socialministern vara positivt inställd till inlåning av personal. Socialministern har också skrivit till och sagt att regeringen inte kommer att tveka kring att göra vad som krävs för att säkra personaltillgången i intensivvården. Jag vill därför fråga socialminister : Kommer ministern att hörsamma regionernas begäran och ställa en formell förfrågan till våra nordiska grannländer om personalstöd till svensk intensivvård ?
fr · H8112964 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2964 Isbrytarna av i (M) till Infrastrukturminister (S) ansvarar för att samtliga svenska hamnar kan ha öppet året runt. Inom detta ansvarsområde ingår utöver att bryta is till havs också att assistera, dirigera, leda och bogsera fartyg som har problem att komma fram. Industrin i är beroende av att sjöfarten fungerar året runt för att kunna producera och exportera varor. Utan isbrytare riskerar vissa hamnar att behöva stänga verksamheten i , vilket skulle vara förödande för näringslivet. generaldirektör varnade i en intervju vad konsekvensen kunde bli ifall extra finansiering uteblev. Hon sa bland annat ”behovet att förnya flotta av statliga isbrytare börjar bli akut. Om vi inte får någon form av extra finansiering för att köpa dem får vi stänga och Norrlandshamnar som exempelvis i , , och , i .” Men när regeringen presenterade sin nya infrastrukturproposition och då flaggade för rekordstora investeringar i bland annat vägar och järnvägar saknades besked om isbrytarna. Det uteblivna beskedet från regeringen om och hur åldrande isbrytare ska ersättas har utlöst besvikelse och kritik, inte minst i norra , där företag som , , och planerar en historisk investeringsboom. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa åretruntsjöfarten i , nu och ?
fr · H8112965 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2965 Stöd till internationella organisationer av (M) till Statsrådet (MP) En diskussion kring biståndet till den palestinska myndigheten har förts med önskan om en starkare koppling till demokrati, mänskliga rättigheter och antikorruptionsarbetet. Statsrådet har själv i uttryckt bekymmer över korruption. Detta är också något som lyfts fram i den av regeringen antagna styrande strategin –2024. Utöver det rent bilaterala biståndet mottar också svenskt stöd. Statsrådet uttalade sig för någon dag sedan på ett mycket tydligt sätt i tv och, får det antas, på vägnar av hela regeringen: ”Inte en spänn ska gå till terrororganisationer, inte en spänn ska gå till korruption, det måste ständigt pågå ett arbeta att genomlysa, följa upp och utvärdera det bistånd som går, men vi måste vara kvar.” Ingen tvekan råder om tydligheten. För att denna regeringsposition ska vara trovärdig måste den kombineras både med mekanismer för uppföljning och granskning och med kännbara konsekvenser ifall det önskvärda inte visar sig ske utan svenska pengar ändå hamnar fel, i exempelvis korruption eller till nytta för terrorstämplade organisationer. Min fråga till statsrådet är: Vilka konsekvenser förbereder statsrådet och regeringen på mottagare av svenskt bistånd eller stöd till internationella organisationer där det visar sig att pengar ändå gått till terrororganisationer eller korruption?
fr · H8112966 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2966 Utgiftsmål för biståndet av (M) till Statsrådet (MP) debatterades i kammaren om Sidas garantiverksamhet. Ett antal viktiga frågor och aspekter ur den gjorda granskningen lyftes fram, bland annat av företrädare . Då – liksom nu i den allmänna debatten – har statsrådet hänvisat till regeringens utgiftsmål för biståndet som ”minst” och även benämnt det som ett ”golv”. Det kan på goda grunder tolkas som något mer än en retorisk figur eller formulering som används utan kan också signalera en annan politisk prioritering. Min fråga till statsrådet: är: Planerar statsrådet och regeringen på något sätt att gå över dagens utgiftsmål om av bni till biståndet så att det ska läggas på en högre nivå?
fr · H8112967 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2967 Public services roll i totalförsvaret av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Hur robusta public services rutiner är för påtryckningar, hur stark bolagens integritet är och vilken roll man har i totalförsvaret, samt om den enbart aktualiseras om är under väpnat angrepp eller även i händelse av enskilda situationer och lågintensiva hot, är frågor som ställts på sin spets . Diskussionen om roll i totalförsvaret har aktualiserats i och med avslöjandet om att en Ekot-reporter haft en nära relation med en islamist som klassat som ett säkerhetshot, som reportern gjort inslag om personen. SR:s rapportering och interna hantering av frågan ur ett journalistiskt perspektiv, och vad det innebär för förtroendet för , är inte primärt en fråga för politiken. Händelsen har emellertid uppdagat att det dels råder frågetecken om SR:s integritet och oberoende i samhällsbevakningen, dels inte råder entydighet kring hur SR:s totalförsvarsuppdrag ska tolkas. Detta tydliggjordes i en debatt mellan vd och chefredaktör i en debatt i TV4-nyheterna. Public service har i uppdrag att vara sakliga och opartiska. Detta gäller dock inte i förhållande till terrorism och antidemokratiska organisationer. Var gränsen går för demokratiparagrafen i radio- och tv-lagen, om det kan finnas risker utöver det som sägs i de direkta sändningarna och hur totalförsvarsuppdraget ska förhålla sig till demokratiparagrafen är samtliga frågor som behöver klarläggas. Public service-bolagen är inte bara vanliga mediebolag, utan de har med sina allmännyttiga och särskilda uppdrag i sändningstillstånden särskilda uppdrag. Det framstår därför märkligt när försöker framställa det som att SR skulle vara ett vanligt mediebolag, då det finns en tydlig tanke och syfte med bolaget från riksdag och regering. Ett syfte som anknyter till totalförsvaret. Jag vill med anledning av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att tydliggöra public service-bolagens totalförsvarsuppdrag så att det kan möta samtidens hot mot rikets säkerhet?
fr · H8112968 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2968 Konsekvenser av agerande av (SD) till Utrikesminister (S) Ett Ryanairplan från till ska enligt uppgifter ha tvingats av belarusiska stridsflygplan att landa i då det flög i belarusiskt luftrum. Detta ska ha skett på order av president . Ombord på planet fanns den kände regimkritikern . Enligt uppgifter greps han efter landningen. Utrikesminister twittrade att det är ”fullständigt oacceptabelt och hänsynslöst” och att hon kommer att diskutera möjliga konsekvenser med EU-kollegor. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vilka konsekvenser ämnar ministern föreslå för sina EU-kollegor?
fr · H8112969 · 2021-05-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2969 Framtiden för av (SD) till Infrastrukturminister (S) Placeringen av är en strategisk fördel för . Från kan vi lätt färdas till och från olika delar av för att möjliggöra att landets olika delar hålls samman. Närheten till och den utbyggda kollektivtrafiken gör att det är smidigt och enkelt att resa till och från . Flygplatsen är viktig för näringslivet och för att upprätthålla centrala funktioner i riket med regering, riksdag och myndigheter. Närheten till talar också för samhällsviktiga hantering av ambulans- och sjuktransporter. Det sker en omvandling av flyget, och omvandlingen går fort. Elektrifiering, vätgas och biobränslen, tillsammans med utvecklingen av helt nya typer av flygplan och drönare, minimerar snart flygandets negativa klimatpåverkan. Regeringen har själv, med och organisationen , pekat på flyget som en viktig del i klimatomställningen. har olika typer av flyg (långsammare/mindre/miljövänligare) och helikopterverksamhet som inte passar in i flygmönstret på . Swedavias rapport, som ännu inte offentliggjorts, om minskat flygande och bristande lönsamhet för spelar sannolikt en avgörande roll för regeringens beslut rörande framtid. kallade Swedavia till ett möte och ställde då frågan om de var beredda att låta tas över av en annan aktör . Svaret var NEJ. Det kan absolut finnas fördelar för Swedavia att samla flygtrafik, för att på så sätt öka lönsamheten på , men fram till dess att har den flygkapacitet som krävs för alla typer av flygtransporter är det mindre bra. Regeringen har tidigare ställt sig bakom utredning om att inte avveckla och att måste byggas ut. finns det en majoritet i som inte delar regeringens önskan om att tidigarelägga avvecklingen av . Att hänvisa till minskat resande mitt i pandemin känns inte heller seriöst. Med anledning av texten ovan frågar jag infrastrukturminister : Är regeringen villig att ompröva sitt beslut gällande framtid?