ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121706 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1706 av (M) Sexism och tystnadskultur inom polisen har frågat mig om jag har för avsikt att begära att tillsätter en oberoende utredning utifrån det som framkommer i Kalla fakta om sexism samt vidtar nödvändiga åtgärder om så behövs. Låt mig först understryka att regeringen ser allvarligt på sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling, därför arbetar vi fokuserat för att på lång sikt nå ett samhälle fritt från dessa företeelser. Innehållet som framkommer i tv-programmet synliggör återigen det som blev tydligt genom berättelserna under Metoo; att sexuella trakasserier förekommer i många branscher och i alla delar av samhället. är inget undantag. Enligt arbetsmiljölagstiftningen kan sexuella trakasserier vara en form av diskriminering eller kränkande särbehandling. Regeringen gav 2018 och i uppdrag att sprida information om det ansvar som ställs på arbetsgivare att bedriva förebyggande arbete. Myndigheterna fick förnyade uppdrag . Regeringen vill också se skarpare sanktioner mot arbetsgivare som inte följer lagstiftningen gällande diskriminering och trakasserier och har därför tillsatt utredningen effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen. har en tydlig värdegrund där diskriminering inte accepteras och som därför bland annat lyfter hur detta ska motverkas. Det finns rutiner på plats för att utreda och vidta åtgärder mot diskriminering och sexuella trakasserier. arbetar aktivt med olika kontrollmekanismer för att eliminera förekomsten av felbeteende, exempelvis genom att ha koll på ledarskapet på alla nivåer och genom en funktion för intern tillsyn och internrevision. interngranskades bland annat polisens organisationskultur. Den granskningen har också följts upp av . Polisen åtnjuter ett högt förtroende i samhället och ska, liksom andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter, i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Detta är helt grundläggande och följer av regeringsformen. Regeringen och har vidtagit flera åtgärder för att komma närmare ett samhälle fritt från sexuella trakasserier och diskriminering, men ytterst har som arbetsgivare ansvaret för de anställdas arbetsmiljö. Jag och regeringen fortsätter att följa frågan noga.
frs · H8121707 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1707 av (SD) har, mot bakgrund av bland annat giftattacken mot den ryske oppositionspolitikern och utvisningarna av diplomater från , och från , frågat huruvida jag kommer vidta några åtgärder för att förmå att stoppa planerna för gasledningen Nord Stream 2. Regeringen har gjort klart att har en kritisk inställning till Nord Stream 2 och har tydligt uttalat oro för den påverkan projektet kan ha på såväl EU:s gemensamma energipolitik, som på individuella staters försörjningstrygghet. Vi tar särskilt oro som transitland för gas på allvar. har tillsammans med och andra EU-länder tidigare fört upp frågan på EU:s agenda. Jag utesluter inte att Nord Stream 2 kan komma att diskuteras när utrikesministrarna sammanträder för den planerade diskussionen om . Det är centralt att EU förblir enat i sin Rysslandspolitik. Det vore oklokt att agera på ett sätt som bidrar till splittring kring hur den politiken ska utformas, det ligger inte i intresse.
frs · H8121708 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1708 av Boriana (M) Covidvaccineringen och momsreglerna Boriana har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som underlättar för vårdföretag att hyra ändamålsenliga lokaler. Enligt Boriana finns det problem kopplat till detta som kan försena vaccineringen mot covid-19. Att vaccineringen mot covid-19 kan ske smidigt och effektivt är en fråga av största betydelse för regeringen och hela vårt land. Därför är vaccin avgiftsfritt för den enskilde och regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har slutit en överenskommelse för hur vaccination mot covid-19 ska gå till. Bland annat innebär överenskommelsen att staten åtar sig att betala för vaccin, vaccinationer samt förberedande och löpande åtgärder medan regionerna ansvarar för att utföra vaccinationerna. Regeringen följer noggrant vilka praktiska problem som tillstöter och hur de kan lösas på bästa sätt. Regeringen har inte fått några indikationer från SKR att vaccinationen riskerar att försenas på grund av lokalbrist eller att de momsregler som gäller för lokaluthyrning skulle vara ett praktiskt problem som hindrar att vaccineringen sker så smidigt och effektivt som möjligt. I sammanhanget är det viktigt att framhålla att regionerna, som ansvarar för vaccineringen, kan hyra lokaler utan att det får de momseffekter för fastighetsägarna som Boriana nämner. När det gäller den mer generella frågan om momsbefriade verksamheters möjligheter att hyra ändamålsenliga lokaler innebär momsreglerna att vårdföretag och andra momsbefriade verksamheter kan hyra lokaler utan att hyran beläggs med moms, men också att hyresvärden inte får göra avdrag för momsen på sina kostnader och i vissa fall kan behöva betala tillbaka tidigare beviljade avdrag för exempelvis renoveringar. Momsen är ett komplext system där ändringar för en aktör kan få negativa följdverkningar för andra aktörer eller påverka närliggande områden. Eventuella förändringar måste därför undersökas noggrant och det kan finnas motstående intressen mellan olika aktörer. är därför en promemoria från ute på remiss för att samla in information från många olika perspektiv om förutsättningarna för frivillig skattskyldighet.
frs · H8121709 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1709 av (M) En förbindelse mellan och har frågat mig om jag och regeringen avser att låta lokaliseringsarbetet påbörjas så fort som möjligt för att få på plats en fast förbindelse mellan och till 2030. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och Transportminesteriet. Regeringen har fortlöpande fått information från om utredningen och slutrapporten har inkommit till . Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan. Avsikten är att lägga en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8121710 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1710 av Per Lodenius (C) Krav på covid-19-test för resande från Per Lodenius har frågat mig hur jag avser att agera vad gäller möjligheten för ålänningar att resa till under rådande lagstiftning. Regeringen har beslutat om inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till . Förbudet gäller oavsett från vilket land inresan sker. Bakgrunden är de olika varianter av coronaviruset som har upptäckts . Enligt finns det en stor osäkerhet kring dessa och det är svårt att fullt ut bedöma vilka länder som har en stor förekomst av varianterna. Regeringen är väl medveten om att inreseförbud och testkrav får negativa konsekvenser på många sätt, särskilt i gränsområdena mot , och . Det är därför inget beslut som fattats lättvindigt. I den här pandemin har kraftfulla åtgärder krävts och tuffa beslut varit tvungna att fattas. För att regleringen ska vara så ändamålsenlig som möjligt och inte medföra alltför negativa konsekvenser har ett flertal undantag från testkravet införts. Ett antal av dessa undantag har införts med särskilt hänsynstagande till det gränsnära utbytet som sker mellan och våra nordiska grannländer, t.ex. för att säkra leveranser av nödvändigt gods såsom vaccin, för att den gränsnära arbetspendlingen ska kunna fungera, för att barn ska kunna träffa sina föräldrar och för att utbytet av sjukvårdstjänster ska kunna fortsätta. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med och följer utvecklingen av smittläget noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Det kan på både lång och kort sikt bli aktuellt med såväl lättnader som skärpningar för olika kategorier av resenärer. Regeringen är beredd att med mycket kort varsel vidta de åtgärder som behövs.
frs · H8121711 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1711 av (SD) Subventioner till havsbaserad vindkraft har frågat mig om jag och regeringen avser att gå vidare med ytterligare stöd till havsbaserad vindkraft i linje med det som promemorian Minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs föreslår. Havsbaserad vindkraft är en förhållandevis stabil form av elproduktion, som har fler fullasttimmar, dvs. årsproduktionen av el i relation till installerad effekt, än landbaserad vindkraft och som kan bidra med stora volymer el och hög effekt. Förslaget som hänvisar till, att minska anslutningskostnaderna för elproduktions till havs, innebär att får i uppgift att bygga ut transmissionsnät i havet. Utbyggnaden ska göras inom Sveriges sjöterritorium, där fler elproduktionsanläggningar kan ansluta och den ska specifikt göras där den bedöms bidra till att mål om förnybar elproduktion nås. Genom att bygger ut transmissionsnätet till havs kommer förutsättningarna för att ansluta havsbaserad vindkraft att bli mer jämförbar de som gäller för anslutning av vindkraftverk på land. Förslaget har remitterats och kommer vi att invänta remissinstansernas synpunkter på förslaget.
frs · H8121712 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1712 av (M) Samarbeten mellan olika aktörer i och med brexitavtalet har frågat mig om vilka initiativ jag har tagit, eller kommer att ta, för att säkra att alla svenska företag får så bra information, vägledning och stöd från de svenska verken, myndigheterna och aktörerna som möjligt så att inte oklarheter och omfattande problem uppstår och företagen själva med egna resurser behöver Frågan ställs mot bakgrund av att avtalet blev klart nära inpå att övergångsperioden tog slut . Jag delar syn att det är bra att det till slut, om än i ett sent skede, kom ett brett och omfattande avtal på plats mellan och . är en av viktigaste handelspartners. Omkring 6 000 svenska företag handlar med och minst 70 000 personer runtom i går till ett jobb som finns till tack vare exporten till . Att det nu finns ett avtal på plats innebär att det nu finns en tydlighet kring vilka regler som gäller för handeln och företagen. För företagen är förutsägbarhet centralt, som många företag nu möter en helt annorlunda situation än när var en del av den inre marknaden. Ett avtal är långt mycket bättre än om vi inte hade fått till ett avtal, men det är ofrånkomligt att handeln blir dyrare, krångligare och att de administrativa bördorna ökar när är ett tredje land. Den och myndigheterna har arbetat intensivt för att förbereda för utfallet av folkomröstningen i . Alla relevanta myndigheter har fått i uppdrag att se till att information om hur man förbereder sitt företag finns enkelt tillgänglig. fick dessutom mer resurser för att kunna anställa personal enbart för att hantera ökade ansökningar i samband med brexit. Regeringen och myndigheternas arbete med att bistå företagen med information och råd om de regler som gäller fortsätter givetvis när avtalet nu är på plats. Detta kan ske genom dialog med företagen om de problem de möter och genom informationsinsatser riktade till näringslivet samt tillhandahållande av information på lämpligt sätt. De berörda myndigheterna tillhandahåller också relevant information på sina webbplatser. Det finns bra information att tillgå hos till exempel , , , och med flera. Information finns även på myndighetsportalen . Detta är viktigt inte minst för företag, framförallt mindre, som inte tidigare handlat med länder utanför EU. Det är värt att påminna om att företagen också behöver råd och stöd från brittiska myndigheter som ansvarar för regler och att implementera avtalet i . Inom ramen för det institutionella ramverket för dialog och samarbete mellan och som etableras genom handels- och samarbetsavtalet, kommer parterna att bevaka hur avtalet tolkas och tillämpas. I det arbetet kommer Regeringen vara aktiv.
frs · H8121713 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1713 av (M) Däckbyte och har frågat mig om jag och regeringen även avser att underlätta byte från vinterdäck till sommardäck på ett coronasäkert sätt. Förbudet mot dubbdäck från är reglerat i föreskrift meddelad av Transportstyrelsen. beslutade Transportstyrelsen om ett undantag så att perioden när det är tillåtet att ha dubbdäck förlängdes till och med . Det har kommit till min kännedom att branschen har vänt sig till Transportstyrelsen med en önskan om ett liknande undantag . Jag har förtroende för att myndigheten kommer hantera förfrågan i enlighet med rådande rutiner.
frs · H8121714 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1714 av (C) Byggnation på har frågat mig på vilket sätt jag ämnar agera för att säkerställa att regeringens livsmedelsstrategi får genomslag i de egna myndigheternas fysiska planering. Jag vill inledningsvis understryka att en förutsättning för att nå målen i den svenska livsmedelsstrategin är tillgång till produktiv jordbruksmark. Jordbruksmark är en värdefull naturresurs och god hushållning av marken behövs av både hållbarhets- och konkurrenskraftsskäl, och i den fysiska planeringen behöver det säkerställas att hänsyn tas till jordbruksmarken. Kommunen har enligt (2010:900) ansvaret för planläggning och för att inom sitt område pröva ansökningar om förhandsbesked och bygglov. Kommunen ska då tillämpa 3 och 4 kap. , som handlar om hushållning av mark- och vattenområden. Enligt 3 kap. 4 § får jordbruksmark bara exploateras under vissa omständigheter. Av framgår också att mark- och vattenområden ska användas för de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Företräde ska ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning. Frågan om en kommun har gjort rätt bedömning av om jordbruksmark kan bebyggas kan prövas i domstol. I livsmedelsstrategin konstaterar regeringen att det behövs ökad kunskap om jordbruksmarken respektive jordbruksproduktionen vid planläggning, bland annat för att de avvägningar som krävs enligt bestämmelsen i 3 kap. 4 § ska kunna göras på ett bra sätt. Både länsstyrelser och kommuner har framfört att det saknas kunskap och vägledning om jordbruksmarken i planprocessen. Mot denna bakgrund för , i samarbete med länsstyrelserna, en dialog med kommunerna i syfte att öka deras kunskaper i frågor som rör jordbruksmarkens värden och livsmedelsproduktionens betydelse för att därigenom förbättra underlagen för bedömningar. ansvarar även för ett projekt som undersöker möjligheterna att ta fram en metod för att värdera jordbruksmarken. Länsstyrelsernas vägledande roll har stor betydelse och hos dem pågår också ett arbete med att höja kunskaperna på området. Jag kommer att fortsätta följa frågan och det arbete som myndigheterna bedriver.
frs · H8121715 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1715 Svenska kraftnäts syn på energifrågan och fråga 2020/21:1782 Svenska kraftnäts syn på energifrågan båda av (M) har i två identiska riksdagsfrågor frågat mig om det finns i Svenska kraftnäts regleringsbrev någonting som anger att man ska försöka minska elenergiförbrukningen de dagar förbrukningen är hög för att minska effekten av elenergibrist, eller om jag avser att framgent förtydliga detta för att säkra att inte uppmanar till minskad elkonsumtion på grund av exempelvis kyla. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Enligt regleringsbrevet för () ska myndigheten verka för att relevanta samhällsekonomiskt motiverade åtgärder vidtas för att säkerställa att har en god effekttillgång och att risken för effektbrist kan minskas på både kort och lång sikt. Det finns flera åtgärder som bidrar till att minska risken för effektbrist. Förbrukarflexibilitet är en av dem. har en viktig roll i att utveckla elmarknaden för att skapa incitament för de förbrukare som har möjlighet att anpassa sin förbrukning så att effekttoppar minskas. På det sättet kan risken för effektbrist minimeras på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt.
frs · H8121716 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1716 av (SD) har frågat mig vilka krav jag har ställt på i arbetet med EU:s investeringsavtal med landet. Regeringen välkomnar den principöverenskommelse som träffades mellan och om ett investeringsavtal. Regeringen har verkat för ett ambitiöst investeringsavtal som innebär förbättrat marknadstillträde och en jämnare spelplan för företag från och EU samt inbegriper robusta åtaganden på hållbarbetsområdet. Förhandlingsresultatet är i linje med dessa ambitioner. Av stor vikt är att avtalet aktivt främjar EU:s kärnvärden och målsättningar inom hållbar utveckling genom att i ett bilateralt avtal gått med på viktiga åtaganden vad gäller miljö, klimat och arbetstagares rättigheter. Särskilt betydelsefullt i sammanhanget är att har åtagit sig att göra fortsatta och uthålliga ansträngningar för att ratificera två grundläggande konventioner om tvångsarbete. När det gäller åtagandena inom hållbar utveckling så finns det en särskild samrådsmekanism för att hantera meningsskiljaktigheter med insyn av civila samhället. Det finns också en arbetsgrupp för hållbarhetsfrågor, inklusive arbetsrätt. innehåller ett förstärkt institutionellt ramverk för dialog om och uppföljning av de överenskomna reglerna på vice premiärministernivå, vilket ger möjlighet att med den kinesiska ledningen följa upp hur lever upp till åtaganden och regler samt påtala eventuella brister. Avtalet innehåller också en mellanstatlig tvistlösningsmekanism som kan åberopas av avtalsparterna och som bland annat ger möjlighet till vidtagande av motåtgärder för det fall inte lever upp till eller genomför sina åtaganden i avtalet. Regeringen kommer att fortsatt arbeta för en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i landet inom ramen för bredden av våra förbindelser med . Vad gäller Wiechels fråga om har EU förklarat sin avsikt att inleda förhandlingar om ett investeringsavtal med landet. verkar över 100 svenska företag i och har hållit handelsöverläggningar på statssekreterarnivå med , liksom ingått ett samförståndsavtal om investeringsfrämjande.
frs · H8121717 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1717 av (SD) Stöd till hotellbranschen och fråga 2020/21:1771 av (M) Stöd till hotellbranschen har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några ytterligare åtgärder för att underlätta för hotellbranschen. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka hotellbranschens möjligheter att överleva pandemin. Hotellbranschen är en av de branscher som särskilt har drabbats ekonomiskt till följd av coronapandemin och regeringen har presenterat en rad stödåtgärder för att företag ska kunna överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Dessa inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. I samband med att smittspridningen tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom krisen. Regeringen har också avsatt medel för ett nytt nedstängningsstöd och föreslagit en ny period med statligt stöd under vilken vissa lokalhyresgäster får rabatt på hyran. är det så att lagstiftningsprocessen tar tid, även om det går mycket snabbare nu än det annars gör, och i många fall krävs det godkännande av för att få stöden på plats. För att företag ska klara den akuta likviditeten har vi därför både förlängt och utökat likviditetsstödet via skattekontot. Det innebär bl.a. att företagen kan skjuta upp inbetalningen av ytterligare tre månaders skatt. Anstånd kan på samma sätt som tidigare beviljas retroaktivt, vilket innebär att företag kan få tre månaders inbetald skatt återbetald . Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av justeringar och erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8121718 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1718 av (SD) Industrispionage har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder han och regeringen avser vidta för att begränsa industrispionage och dess skadeverkan för svenska bolag. Frågan har överlämnats till mig. säkerhet, konkurrenskraft och välstånd vilar i stor utsträckning på digitala grunder. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande och med teknikutveckling och digitalisering blir hoten och sårbarheterna fler. I en myndighetsgemensam rapport framhåller , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och Säkerhetspolisen att statliga aktörer genomför cyberangrepp mot i syfte att exempelvis inhämta information som kan gynna det egna landets ekonomi och företag genom företagsspioneri. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat om ett stort antal åtgärder för att stärka informations- och cybersäkerheten i hela samhället. beslutade regeringen om ett uppdrag till , Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Centret ska bidra till att göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhot och effektivt stödja både offentliga aktörer och näringsliv. Små- och medelstora företag har ofta begränsade resurser för att stärka sin motståndskraft mot cyberhot vilket motiverar riktade insatser från såväl regeringen som myndigheter och andra organisationer. Regeringen gav 2018 MSB i uppdrag att bidra till att öka allmänhetens och företagens kunskap om informationssäkerhet. Tillsammans med ett stort antal aktörer utformade MSB en informationskampanj som har fått en omfattande spridning. Skyddet av företagshemligheter är väsentligt för företagens konkurrenskraft. På regeringens initiativ har lagen om företagshemligheter ändrats så att fler angrepp på företagshemligheter har gjorts otillåtna och straffskalan för grovt företagsspioneri skärpts. Förslag har tagits fram för att stärka det straffrättsliga skyddet för tekniska företagshemligheter (Ds 2020:26). För att möta hoten är det även viktigt att fokusera på utbildning, forskning och utveckling inom informations- och cybersäkerhet. Flera aktörer genomför viktiga insatser och i regeringens forsknings- och innovationsproposition presenterades en särskild satsning på forskning om informations- och cybersäkerhet. Regeringen arbetar också intensivt för att stärka skyddet mot bl.a. spionage hos verksamheter som bedriver säkerhetskänslig verksamhet. För att stärka och modernisera säkerhetsskyddet har en ny säkerhetsskyddslag antagits 2019. Lagen förtydligar kraven på skydd av verksamheter som har betydelse för säkerhet, i såväl offentlig som privat regi. Regeringen har också tagit initiativ till ytterligare åtgärder genom att tillsätta Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor, som bl.a. har föreslagit en utvecklad tillsynsstruktur med utökade befogenheter och sanktioner på området. Jag och regeringen har för avsikt att fortsätta att bedriva ett uthålligt och systematiskt arbete med informations- och cybersäkerhet för att stärka hela samhällets motståndskraft mot intrång och attacker.