ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112564 · 2021-04-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2564 Det nationella kontrollcentret i av (KD) till Statsrådet (S) Nasjonalt kontrollsenter for innreisende (National centre for control of travelers to ) upprättades för att bidra till att reducera smitta som kommer in i . Detta görs genom man bistår kommunerna med att följa upp alla inresande genom sms- och telefonkontakt. Kontrollcentret startade med vägledning för de inresande. har alltså centret utökat verksamheten till att även kontrollera att inresande följer karantänsbestämmelserna. Detta gäller alla inresande, även norska medborgare. Enligt norska Helsedirektoratets hemsida har man sedan uppstarten ringt 12 000 samtal och skickat ut 76 000 sms. Många av de arbetspendlande börjar nu känna en olust över dessa samtal som kommer, ibland flera och också vid udda tider, även . Jag har exempel på personer som blivit uppringda före en helgmorgon. Detta upplevs av de arbetspendlande som en grav form av övervakning och nästintill trakassering av dagpendlare, som faktiskt har rätt att pendla. De gör sina tester och har alla papper och inreseregistreringar i ordning då det troligtvis är den grupp av människor som har bäst koll på vad som faktiskt gäller för inresa. De arbetspendlande har varit hårt prövade på olika sätt, vilket ju är väl bekant för ministern. har alltså denna övervakning kommit till på listan över vad de ska behöva uppleva för att de åker till sitt jobb. Med anledning av det ovan framförda vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta något initiativ för att inom ramen för dialogen med främja en mer proportionerlig hälsokontroll?
fr · H8112565 · 2021-04-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2565 Jämställda sjukpenningtal mellan män och kvinnor av (SD) till Statsrådet (S) I regeringens regleringsbrev till kan man konstatera att det åren 2016–2020 har framförts att ska arbeta för att skillnaden i sjukpenningtal mellan män och kvinnor ska minska. Det vill säga att de ska vara mer jämställda. Jag ställde en fråga till statsrådet under frågestunden, och statsrådet framförde att syftet i stort var att fler kvinnor mitt i livet fortare ska kunna återgå till arbete genom rehabilitering. Jag instämmer i vikten av att människor inte ska fastna i långa sjukskrivningar och att rehabilitering är en viktig del i detta. Vi vet att regeringen har haft och till viss del har omänskliga krav i regleringsbreven med ett avslagstempo skådat. Bland alla dessa avslag är det ett faktum att fler kvinnor än män får avslag på sin ansökan om sjukpenning. För att nå ett sådant mål bör handläggarens fokus helt enkelt fästas på könet och inte individens behov av rehabilitering eller rätt tillsjukpenning. Det är här jag ställer mig frågan till hur lämpligt det de facto är med en sådan skrivelse. Jag önskar med anledning av ovan ställa en fråga till statsrådet : Anser statsrådet att en formulering om jämställda sjukpenningtal främjar jämställdheten i ?
fr · H8112566 · 2021-04-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2566 De nya föreskrifterna för mediestöd av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) gick Myndigheten för press, radio och tv ut med förslag till nya föreskrifter för mediestödet. De nya föreskrifterna är skrivna för att försöka leva upp till mediestödsförordningen, med tolkningsbara kriterier. Förslagen fick under remissrundan många aktörer inom branschen att höja rösten och varna för de föreslagna ändringarna. Skrivningen som mött mest kritik lyder enligt följande: ”Med redaktionellt innehåll av hög kvalitet avses att mediet regelmässigt präglas av ansvarstagande nyhetsförmedling. Med ansvarstagande nyhetsförmedling avses bland annat att nyhetsmediet inte bidrar till att sprida felaktig eller manipulerad information, inte uppmanar till brott och avstår från publiceringar som vilseleder kring etablerad vetenskap och kunskap.” Förslaget möttes av kritik, bland annat från remissinstansen Tidningsutgivarna () som menade att det är orimligt att ett myndighetsbeslut som inte kan överklagas ska kunna fastslå vad som är vilseledande eller felaktig information. Man kan fråga sig om det verkligen är upp till en statlig myndighet att avgöra vad som är kvalitet bland fria medier, och hur det ska fastslås vad som är vilseledande eller felaktig information. Det gamla presstödet fungerade maskinellt, det vill säga utifrån tydligt mätbara kriterier, men sedan presstödet blev mediestöd har mer subjektiva element förts in. får de nya föreskrifterna in trots massvis kritik från branschen. Godtyckliga värderingar av journalistik från en statlig myndighet är problematisk ur många aspekter, framförallt undergräver det mediernas oberoende. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Delar ministern samma oro för att kriterierna saknar substans och riskerar att bli godtyckliga?
fr · H8112567 · 2021-04-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2567 Klarlägganden i av (SD) till Utrikesminister (S) En tidigare toppdiplomat var under det i nära sex decennier djupt involverad i utredningen om . har det framförts påståenden om att han kan ha varit en sovjetisk inflytelseagent. Detta är dock inte något som har bekräftats. Toppdiplomaten ska med sin resa till – tillsammans med den ryska ambassadören i ett sovjetiskt militärplan – ha varit den förste svenske diplomaten från på scenen i efter försvinnande och vid tiden för resan hade redan tillbringat en månad i i , oförmögen att ta kontakt med sin egen ambassad. skriver att "Säkerhetstjänstens mångåriga intresse för [toppdiplomaten] är ett av skälen bakom den ofta mycket spända relationen mellan och socialdemokratin. kan avslöja en rad hemlighållna omständigheter kring den svenska säkerhetstjänstens misstankar mot [toppdiplomaten]. Misstankarna har dock aldrig belagts med fakta." Det är alltså inte klarlagt om toppdiplomaten var en sovjetisk spion och om detta i så fall påverkat , som utrikesministern så sent som vid sitt besök i tog upp med sin ryske motsvarighet Lavrov. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att ta ytterligare initiativ till att klarlägga omständigheterna i och då också bl.a. vilken roll den svenske toppdiplomaten kan ha haft i besluten kring fallet?
fr · H8112568 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2568 Fördrivning av palestinier från östra al-Quds () av (S) till Utrikesminister (S) Sheikh är ett bostadsområde i palestinska östra al-Quds () som länge har stått i centrum för världens uppmärksamhet. Området bebos delvis av palestinska flyktingar som tidigare fördrivits från de områden som enligt delningsplanen för det nuvarande skulle ha tillfallit palestinierna. Det handlar alltså om flyktingar som fördrivs en andra gång. Fördrivningen har varit smygande och inleddes . har gett en sefardisk-judisk organisation rätt i sitt yrkande om att den ska ha köpt den omtvistade marken i Sheikh , när al-Quds ingick i det osmanska imperiet. Palestinska människorättsorganisationer i skickade en appell till UN Special Procedures on Forced Evictions in East . De sex rapportörerna, inklusive den som rapporterar om brott mot mänskliga rättigheter på de områden som är ockuperade , uppmanas att uppmärksamma den fördrivning av palestinier som pågår. I strid mot internationell rätt tillämpas israelisk lagstiftning på ockuperat territorium och används för att fördriva palestinier och utöka israelisk närvaro i östra al-Quds. Egentligen handlar det om samma politik som bedrivs av bosättare på , men här draperad i ”laglig” form. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ kan ministern ta bilateralt och i EU och FN för att försöka stoppa fördrivningen av palestinierna i Sheikh och östra al-Quds ()?
fr · H8112569 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2569 En minnesvård till minne av offren för terrorattentatet på av Per Ramhorn (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) är som många minns och förknippar med det fruktansvärda terrorattentatet på . Fem människor miste livet, och många skadades allvarligt. Tidigt väcktes frågan om huruvida det skulle uppföras ett minnesmonument i närheten av platsen, för att hedra offren. Ett minnesmonument är viktigt av flera skäl. Dels för att anhöriga ska ha något att samlas kring, dels för att hedra och minnas offren. Men också för att allmänheten ska ha en plats dit de kan gå. Men än så länge har det inte blivit verklighet. Minnesvården på till minne av offren för Estoniakatastrofen var resultatet av en tävling om en nationell minnesvård som utlyste på uppdrag av regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer regeringen att ta initiativ till en nationell minnesvård till minne av offren för terrorattentatet på ?
fr · H8112570 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2570 Återbetalning av företagsstöd av (M) till Näringsminister (S) har pandemin varat , och det är många som ser sina livsverk försvinna. Vi hör alla om tragedier och svåra ekonomiska öden. Människor som hamnar i kris och stress agerar inte alltid rationellt. Programmet tog upp fall där någon hade missat att signera med sitt bank-id och en annan inkommit med handlingar någon dag . För korttidsstödet så blir företagaren återbetalningsskyldig för alltihop, och det kan röra sig om . Ett stöd till företaget blir i stället till en matta som dras undan fötterna och sätter livet i gungning. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur tänker ministern komma till rätta med problemet med att återkräver hela stödet från företag som egentligen har rätt till stöd men som exempelvis inkommit för sent med handlingar?
fr · H8112571 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2571 Brott mot mänskliga rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) Det finns otaliga vittnesmål om åtal, frihetsberövande, hot och trakasserier från de belarusiska myndigheterna riktade mot medborgare och människorättsförsvarare i . för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) har uttalat djup oro över rapporterna om de brott mot mänskliga rättigheter som drabbar tusentals fredliga demonstranter i . har genom sitt medlemskap i förbundit sig att respektera rätten att i fred samlas och ge uttryck för åsikter. Verkligheten i visar på att detta ej respekteras, i stället sker massarresteringar, övervåld och oproportionerliga straff. ODIHR:s chef kräver att de olagligt fängslade personerna i omgående ska friges av myndigheterna. är ordförandeland i och har därför ett ansvar för att leda verksamheten inom och aktivt verka för att den europeiska säkerhetsordningen tillämpas och därmed att breda säkerhetsbegrepp respekteras av medlemsländerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stödja ODIHR i dess arbete för att politiska ledning ska respektera och tillämpa mänskliga rättigheter i enlighet med grundvalar?
fr · H8112572 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2572 Förslaget om en förändring av rättssystemet i av (SD) till Utrikesminister (S) I har vi en domarnämnd bestående av nio ledamöter. Av dessa väljer två (de senaste utsedda är en socialdemokrat och en moderat), och regeringen utser de övriga sju. lämnar sedan förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare, och regeringen fattar sedan beslut. Det är alltså ett i högsta grad politiserat system i för att utse domare. I har man tidigare haft ett system där det juridiska systemet, skilt från politiken, har utsett ledamöter i motsvarighet till en domarnämnd, som fattat beslut om vem som ska utses till domare. Det den polska regeringen har gjort är att förändra detta så att hälften av ledamöter i deras domarnämnd utses av parlamentet, inte regeringen, och hälften av det juridiska systemet. motsvarighet till domarnämnd utser sedan domare utan regeringens inblandning. Den företrädare har inte varit sena med att kritisera för att politisera rättsväsendet. Med tanke på att det polska systemet är långt från lika politiserat som det svenska är det anmärkningsvärt att regeringen genom fake news sprider en felaktig bild till de svenska väljarna. I föreslår nu Demokraterna, genom The Judiciary Act of 2021, att utöka antalet domare i från 9 till 13. Det yttersta syftet är givetvis att kunna utnämna sina egna domare för att lättare kunna få igenom sina politiska förslag. har nämligen en majoritet av domare som är utsedda av Republikanerna. Man kan helt enkelt inte acceptera de domare som sitter i domstolen. Till och med den demokratiska talmannen har kritiserat förslaget. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att göra någon form av markering mot det förslag som läggs fram i , och om inte, varför?
fr · H8112573 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2573 Förbud mot förnekelse av folkmord av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister har klart och tydligt aviserat regeringens vilja att förbjuda förnekelse av Förintelsen. En avisering som har fått uppmärksamhet bland debattörer från yttersta vänstern till högern i svensk politik. Det är inte så konstigt. Vi är nämligen väldigt många som tycker att förnekande av Förintelsen är att betrakta som ren idioti och att de som de facto också förnekar denna fruktansvärda händelse är smått galna. Vi är dock också många som menar att man inte kan förbjuda dumhet – eller galenskap för den delen. Vi menar att den här typen av galenskap ska bemötas med fakta och argument snarare än förbud. Att det här är en debatt som justitie- och migrationsministern vill ha är uppenbart. Sorgligt nog har vi sett hur regeringsföreträdare, inte helt sällan själv, har kommit att använda sig av insinuationer, absurda påståenden och till och med lögner i den politiska debatten i syfte att öka polariseringen i den svenska debatten. Man önskar smutskasta politiska motståndare och skrämma väljare från att rösta på oppositionen i svensk politik. Vidare ser vi hur ministerns egna parti, inte minst genom sitt ungdomsförbund, har otäcka band till renodlad antisemitism, varför det naturligtvis är smidigt att avfärda berättigad kritik med lagförslag som dessa. Det finns dock ett antal frågetecken som är värda att lyfta mot bakgrund av detta förbud. Om det nu ska bli förbjudet att förneka Förintelsen, vilka andra folkmord är det okej att förneka och varför göra denna skillnad? Regeringen själv har, trots riksdagsbeslut, fortfarande inte erkänt folkmordet på armenierna i . Är det legitimt eller inte att förneka de röda khmerernas folkmord i , folkmordet i , folkmordet i eller omfattande massmord på kurder? Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att förbjuda förnekandet av Förintelsen, och kommer ministern och regeringen i så fall att ta initiativ för att också förbjuda förnekande av Assyriska/syrianska folkmordet i (Seyfo) eller andra folkmord?
fr · H8112574 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2574 Otillgängliga myndigheter av (M) till Statsrådet (S) Enligt granskning har inte digitaliseringen bidragit till att alla personer fått bättre möjligheter till kontakt med myndigheter. Faktum är att personer som behöver kontakta myndigheter via telefon har fått försämrade möjligheter till kontakt. Exempelvis är väntetiden vid telefonsamtal vid var tredje myndighet . Vid är den genomsnittliga väntetiden och vid Arbetsförmedlingen . Vidare framgår det av granskning att myndigheternas undersökningar om kundnöjdhet är missvisande då de endast mäter nöjdheten för de kontakter som använt sig av de digitala kontaktkanalerna medan kundnöjdheten för de som använder telefon ej mäts. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de svenska myndigheterna ska erbjuda alla medborgare, även de som vill kontakta dem via telefon, bättre förutsättningar till kontakt än vad som är fallet ?
fr · H8112575 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2575 En expansion av AB Svenska Spels verksamhet av (M) till Statsrådet (S) I en från intervjuas Casino Cosmopols vd om vilka planer bolaget har efter det att man lämnat covid-19-krisen och den nuvarande nedstängningen bakom sig. Vd:n utvecklar tankar i intervjun på att bredda verksamheten från spelverksamhet till det som förmedlas i TT-rubriken kan bli rena nöjespalats. Det talas om shower och andra nöjen vid sidan om själva spelverksamheten. väcker frågor om i vilken utsträckning AB håller sig till sin kärnverksamhet, sitt uppdrag och sitt ägardirektiv. De av covid-19-krisen hårt prövade privata nöjesetablissemangen välkomnar troligen inte en utveckling där staten konkurrerar med deras verksamhet när de ska söka återhämta sig efter krisen. Det här är inte första gången AB har haft svårt att hålla sig till sitt kärnuppdrag. För ett drygt decennium sedan var det expansion utomlands som var på tapeten genom att bolaget försökte utvidga verksamheten till . När den dåvarande borgerliga regeringen stoppade detta ledde det till att den dåvarande vd:n lämnade sin post och utvidgningen avblåstes. Det faktum att AB ägs av svenska staten och agerar som kommersiell aktör är inte okomplicerat, och bland annat vi moderater föreslår från tid till annan att bolaget bör avyttras. Det torde åtminstone vara okontroversiellt att bolaget inte ger sig in på nya marknader, som krog- och scenshower eller utländsk expansion, så länge det är i statlig ägo, varken genom förvärv eller egen etablering utomlands. Det torde också vara okontroversiellt att detta ingalunda enbart kan göras till en fråga för bolagets styrelse, utan tvärtom bör ägaren ha en tydlig hållning i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet och regeringen uppfattningen att det inte kan bli aktuellt med en expansion av AB Svenska Spels verksamhet oavsett om det gäller att driva en showverksamhet som den som beskrivs i nämnd eller förvärv av bolag och etablering utomlands?
fr · H8112576 · 2021-04-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:2576 Tilläggsbidrag för barn inom studiemedelssystemet av (C) till Statsrådet (S) Den som har barn kan få tilläggsbidrag för studier med studiemedel vid högskola, komvux, basår, folkhögskola eller yrkeshögskola. Bidragets storlek beror på studietakt och hur många barn studenten har. Tilläggsbidraget kan endast betalas ut till en av vårdnadshavarna som studerar. Enligt CSN är det den vårdnadshavare som först får ett beslut om studiemedel eller studiestartsstöd som får bidraget. Om vårdnadshavarna är folkbokförda på olika adresser betalas tilläggsbeloppet till den vårdnadshavare som barnet är folkbokfört hos. Denna ordning att bidraget endast betalas ut till en vårdnadshavare när båda studerar kan skapa ekonomisk obalans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att förbättra möjligheterna för en jämställd utbetalning av tilläggsbidrag för barn när båda föräldrarna studerar?
fr · H8112577 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2577 Civilsamhället i av (M) till Statsrådet (MP) har omvärlden följt frihetskämparnas modiga men också farliga arbete i . Det som regimens motåtgärder hårdnat och blivit alltmer brutala. Otaliga är rapporterna om övergrepp. Information om våldtäkter och tortyr från fängelser samt arrester kommer fortlöpande, liksom att människor spärras in på politiska grunder. Kraven på demokrati och öppenhet slås brutalt tillbaka. Ett antal av de ledande företrädare som står i spetsen för motståndet mot har frivilligt sökt utomlands eller i en del fall kastats ut. I närområde som och finns kontor för de grupper som åtnjuter respekt av de människor i som lever under ett kännbart totalitärt förtryck. är det en kamp som kräver både internationellt stöd och pengar. Den har sett till att biståndsåtgärder riktade mot har förändrats i syfte att inte stötta staten utan i stället det civilsamhälle som är satt under stort tryck. Även de grupper som befinner sig i exil, exempelvis i där presidentkandidaten befinner sig, behöver uppbackning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stötta civilsamhället i i form av de grupper som tvingas befinna sig i andra länder som för att utföra sin frihetskamp?
fr · H8112578 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2578 Humanitära stödåtgärder till av (M) till Statsrådet (MP) En oroande rysk militär uppmarsch sker vid gränser på land och i vatten, och pågår ett regelrätt krig efter den illegala annekteringen av . Över 13 000 döda, många skadade och bortåt 1–2 miljoner människor som beskrivs som internflyktingar. I takt med den nu pågående uppladdningen har ett ökat antal anfall skett. Många av dödsoffren och de som skadas på ukrainsk sida har sin grund i att de utsätts för krypskyttars eldgivning. Även personal som ägnar sig åt exempelvis minröjning skjuts i ryggen. har varit en tydlig röst för sak, både inom EU och i gemensamma markeringar tillsammans med andra länder. Ifall ett förnyat och fördjupat angrepp sker från rysk sida mot är risken stor för fler offer, skadade och dödade. Det kommer att öka trycket på sjuk- och hälsovården i landet och på andra sätt medföra betydande påfrestningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Förbereder statsrådet och regeringen redan nu några ytterligare humanitära stödåtgärder till för att hjälpa landet när det gäller offren för angreppen från rysk sida?
fr · H8112579 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2579 Möjligheten för fler att delta i gudstjänster av (SD) till Socialminister (S) Endast åtta personer tillåts att delta i en gudstjänst. gäller större frihet för andra verksamheter såsom museer och handeln, där det i praktiken räcker att varje person har att disponera. För de flesta kyrkor skulle en sådan kvadratmeterregel göra att många fler än åtta personer skulle kunna delta. skulle till exempel kunna ta emot 70 personer, och för i skulle siffran bli liknande. Grundproblemet är att gudstjänster sorterar under rubriken allmänna sammankomster och att reglerna för allmänna sammankomster i förordning 2021:8 (om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19) är utformade på ett detaljstyrande sätt, medan reglerna för fritidsverksamheter och handelsplatser är utformade på ett mer målstyrande sätt. Gudstjänster genomförs av kyrkor som har stora möjligheter att styra var människor befinner sig och hur människor rör sig under gudstjänsten. Det finns även all anledning att tro att församlingsmedlemmarna skulle hörsamma varje vädjan. Målstyrda krav skulle fungera ovanligt väl vid gudstjänster. Det är också vad som skett vid det fåtal fall där kyrkor har överskridit begränsningen. visar nuvarande undantag för begravningar att det inte finns några hinder för regeringen att ge specificerade undantag för vissa verksamheter under reglerna för allmänna sammankomster. Stelbentheten som följer av detaljstyrningen av gudstjänster illustreras väl av fallet där i ansökte om att få anordna utomhusgudstjänster där församlingsmedlemmarna skulle hålla från varandra, bära munskydd och ha med sig egna psalmböcker men ändå nekades tillstånd. De nuvarande reglernas restriktioner står inte i proportion till det lagstiftaren vill uppnå, vilket även torde betyda att de inte uppfyller proportionalitetsprincipens krav. Sammantaget ser jag att möjligheterna finns att tillåta större gudstjänstdeltagande om regeringen vara vill, genom att ändra förordningen. Det finns också ett stort behov av en sådan förändring. Säkerheten kan och ska säkerställas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är det inte lämpligt att ta initiativ till en omprövning av pandemireglerna för att möjliggöra att fler än åtta personer ska kunna delta i en gudstjänst om det kan göras på ett säkert sätt?