ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122690 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2690 av (V) Eftersatt vägunderhåll har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att göra , det vill säga väg 688 mellan , och i , farbar året runt. Hela ska ges goda förutsättningar att växa, leva och utvecklas och transportsystemet är en viktig förutsättning för det. I den nu gällande nationell trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen genomförs satsningar . Planen möjliggör investeringar i hela landet och medför en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Regeringen har fortsatt att satsa på vägunderhållet. Satsningarna möjliggör för att kunna tidigarelägga och genomföra angelägna underhållsåtgärder på hela det statliga vägnätet. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på . Det är en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Vägunderhållet föreslås att utökas till . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. När har tagit ställning till propositionen fortsätter arbetet som syftar till att ta fram underlag till en ny nationell plan. Sommaren närmar sig och det innebär att snart drar igång arbetet med att förbättra vägarnas tillstånd på många håll i landet. I planerar för att åtgärda ett 50-tal slitna vägsträckor och tio broar ska förbättras.
frs · H8122692 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2692 av (SD) Förlängd avbetalningstid på lån har frågat mig om man kan förvänta sig att jag verkar för att förlänga småföretagarnas återbetalningstid på lån från skattekontot eller på annat sätt underlätta för aktörer som till följd av pandemin har små eller inga buffertar. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt omfattande åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av preliminär skatt på lön, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Anståndsmöjligheten trädde i kraft . Ett viktigt syfte med dessa s.k. tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den exceptionella situation som råder. Detta likviditetsstöd har utnyttjats i mycket hög utsträckning. hade fattat totalt ca 179 000 anståndsbeslut. Det sammanlagda anståndsbeloppet uppgick till ca , varav ca avsåg anståndsbelopp som återbetalats. Möjligheterna till tillfälliga anstånd har utökats . Ett exempel är de bestämmelser som trädde i kraft och som bl.a. innebär att anståndstiden kan förlängas med . Anståndstiden kan alltså vara högst , i stället för högst som har gällt. Det bör här nämnas att en skattskyldig själv kan välja att betala tillbaka hela eller delar av anståndsbeloppet . Om så önskas kan en förlängningsperiod alltså användas som en sorts avbetalningsperiod. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
frs · H8122693 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2693 av (SD) Techjättarnas censur har frågat mig hur jag ser på det faktum att it-jättar som har en monopolliknande ställning kan censurera viktiga samhällsaktörer, och om man kan förvänta sig åtgärder från min sida i syfte att, inte minst på nätet, ytterligare stärka yttrandefriheten. Det senaste årtiondet har enskilda fått helt nya möjligheter att sprida tankar och idéer och att delta i den allmänna debatten. Den digitala utvecklingen och tillgången till fritt internet ger stora möjligheter att skapa och distribuera olika typer av innehåll som kan nås av alla. Internetplattformar har en viktig roll i den utvecklingen. Yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i och utgör en av demokratins hörnstenar. Yttrandefriheten innebär att det allmänna, med några undantag, inte kan straffa dig för något du uttrycker. Det förbud mot censur som återfinns i våra grundlagar handlar om relationen mellan individen och det allmänna. De stora internetplattformarna är inte allmänna utan privata aktörer. Rätten att uttrycka en åsikt innebär inte en skyldighet för andra att sprida den. Den enskildes användning av de stora internetplattformarnas tjänster, och plattformarnas moderering, är föremål för de användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. Det är med andra ord en civilrättslig (avtalsrättslig) fråga mellan användaren och plattformen. Det är otvetydigt så att de största internetplattformarna har fått en mycket stark ställning inte bara för opinionsbildning och debatt, utan också för relationer mellan offentliga och privata aktörer och allmänheten. Det är inte bra att individers, institutioners och andra aktörers praktiska möjlighet att kommunicera och delta i debatten gjorts alltför beroende av ett fåtal dominerande och kommersiella aktörers bedömningar. Detta är en fråga vi behöver hantera vidare. Just nu förhandlas inom EU ett förslag till en förordning om en inre marknad för digitala tjänster (KOM 2020:825). Förslaget från kommissionen innebär att användare som får innehåll borttaget eller blockerat bör få reda på grunderna för detta. Vidare föreslås att det införs regler om hantering av anmälan och åtgärder mot olagligt innehåll liksom att internetplattformarna ska åläggas att utforma ett system för överprövning för den vars innehåll blir föremål för åtgärder. Det är viktigt att plattformarnas verksamhet utövas transparent, särskilt gentemot dem som är beroende av tjänsterna för att nå ut, som t.ex. medieaktörer. Som kultur- och demokratiminister med ansvar för mediefrågor följer jag arbetet inom det här området noga. Det handlar om svåra frågor som behöver diskuteras både nationellt och internationellt. Viktiga utgångspunkter för regeringens arbete i relation till lagstiftning som träffar internetplattformar är att värna en vidsträckt yttrandefrihet, att lagstiftningen ska vara proportionerlig, tydligt avgränsad i förhållande till yttrandefrihetsgrundlagen och innehålla tillräckliga rättssäkerhetsgarantier
frs · H8122695 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:2670 En ny förbindelse över av (M) och 2020/21:2695 Finansiering av en ny fast förbindelse över , 2020/21:2696 Godstågskapaciteten över samt 2020/21:2697 En ny fast förbindelse över alla av (M) och har ställt flera frågor till mig om förbindelser över . Jag väljer att besvara de fyra frågorna i ett sammanhang. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och . Den finansieringsmodell som tillämpas för har varit en utgångspunkt för den strategiska analysen. Analyser har gjorts av potentialen för finansiering med brukaravgift, möjligheterna till alternativa finansieringsbidrag och potentialen i förhållande till EU-stöd. Slutrapporten har inkommit till . Att de gränsöverskridande godstransporterna fungerar väl är viktigt för näringslivet och infrastrukturens kvalitet har stor betydelse för att stärka den internationella konkurrenskraften. Behovet av kapacitet och redundans för godstrafiken över är frågor som jag följer noga. Jag har en löpande kontakt med min danska kollega och en god dialog i dessa frågor. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . För utveckling av transportsystemet föreslås , en ökning med 103,5 miljarder jämfört med innevarande planperiod. Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8122696 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:2670 En ny förbindelse över av (M) och 2020/21:2695 Finansiering av en ny fast förbindelse över , 2020/21:2696 Godstågskapaciteten över samt 2020/21:2697 En ny fast förbindelse över alla av (M) och har ställt flera frågor till mig om förbindelser över . Jag väljer att besvara de fyra frågorna i ett sammanhang. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och . Den finansieringsmodell som tillämpas för har varit en utgångspunkt för den strategiska analysen. Analyser har gjorts av potentialen för finansiering med brukaravgift, möjligheterna till alternativa finansieringsbidrag och potentialen i förhållande till EU-stöd. Slutrapporten har inkommit till . Att de gränsöverskridande godstransporterna fungerar väl är viktigt för näringslivet och infrastrukturens kvalitet har stor betydelse för att stärka den internationella konkurrenskraften. Behovet av kapacitet och redundans för godstrafiken över är frågor som jag följer noga. Jag har en löpande kontakt med min danska kollega och en god dialog i dessa frågor. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . För utveckling av transportsystemet föreslås , en ökning med 103,5 miljarder jämfört med innevarande planperiod. Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8122697 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:2670 En ny förbindelse över av (M) och 2020/21:2695 Finansiering av en ny fast förbindelse över , 2020/21:2696 Godstågskapaciteten över samt 2020/21:2697 En ny fast förbindelse över alla av (M) och har ställt flera frågor till mig om förbindelser över . Jag väljer att besvara de fyra frågorna i ett sammanhang. Regeringen vill förbättra kunskapsläget om en ny fast förbindelse och har därför i beslutet om den nationella, trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fördelat medel för att en strategisk analys ska tas fram. Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och . Den finansieringsmodell som tillämpas för har varit en utgångspunkt för den strategiska analysen. Analyser har gjorts av potentialen för finansiering med brukaravgift, möjligheterna till alternativa finansieringsbidrag och potentialen i förhållande till EU-stöd. Slutrapporten har inkommit till . Att de gränsöverskridande godstransporterna fungerar väl är viktigt för näringslivet och infrastrukturens kvalitet har stor betydelse för att stärka den internationella konkurrenskraften. Behovet av kapacitet och redundans för godstrafiken över är frågor som jag följer noga. Jag har en löpande kontakt med min danska kollega och en god dialog i dessa frågor. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . I den propositionen föreslår regeringen ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . För utveckling av transportsystemet föreslås , en ökning med 103,5 miljarder jämfört med innevarande planperiod. Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8122699 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2699 av (M) Avskrivningsregler för fastigheter på landsbygden har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några andra åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för att bygga bostäder på landsbygden. efterlyser andra åtgärder än förslag till statligt topplån till privatpersoner där risken för förluster delas mellan låntagaren, kommunen och staten som bereds inom . Att möjliggöra bostadsbyggande på landsbygden är viktigt men det är i sammanhanget värt att notera att den som önskar bo på landsbygden kan köpa en bostad till ett lägre pris än vad det kostar att bygga ett nytt hus. Ur ett bostadsförsörjningsperspektiv har därför andra åtgärder än att underlätta nyproduktion av småhus på landsbygden högre prioritet. I många kommuner utanför storstäder och regionala centra är brist på tillgängliga bostäder för äldre i centralorten ett huvudproblem. För byggande av sådana bostäder finns statligt investeringsstöd och Statens bostadsomvandling AB Sbo bidrar, på de svagaste bostadsmarknaderna, genom att bygga om äldre flerbostadshus till modern standard i syfte att säkerställa bostäder för äldre personer. Bolaget tar då, genom det av särskilt beslutade samhällsuppdraget, kostnaden för de nedskrivningar som identifierar som ett problem vid investeringar på landsbygden.
frs · H8122700 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2652 av (SD) Svenskt erkännande av folkmordet , fråga 2020/21:2678 av (V) Folkmordet Seyfo i dåvarande , samt fråga 2020/21:2700 av Boriana (M) Ett erkännande av folkmordet har frågat mig om presidents beslut att erkänna folkmordet kommer att påverka den att göra detsamma och därmed följa beslut och sina egna tidigare vallöften och kongressbeslut. har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att regeringen ska följa beslut att erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande som ett folkmord. Boriana har frågat mig om jag och regeringen avser att uppfylla statsministerns vallöfte samt följa tillkännagivande, som drevs igenom med stöd av Socialdemokraterna, om ett erkännande av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker som folkmord. Det som skedde 1915 är en oerhörd tragedi. Skildringar vittnar om skoningslös grymhet. Jag har stor respekt och förståelse för frågan och engagemanget det väcker. Vi följer frågan kontinuerligt. Det råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda dåd mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Frågor om hur en regering bör benämna massövergrepp, vilket är ett samlingsbegrepp för mycket allvarliga övergrepp och kränkningar mot mänskliga rättigheter, i det förflutna är komplicerade och innehåller flera rättsliga och politiska aspekter. Efter Förintelsen har internationella domstolar betecknat brott i och som folkmord. Endast fyra av EU:s 27 regeringar har benämnt de fruktansvärda händelserna 1915 som just folkmord. Jag har också i svar på riksdagsfråga 2020/21:2535 redogjort för regeringens hållning i frågan.
frs · H8122701 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2701 av (M) Efterlevandestöd till samhällsbärare har frågat försvarsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att efterlevandeskyddet bättre ska skydda de efterlevande vid dödsolyckor för blåljuspersonal och militär personal i tjänst. Frågan har överlämnats till mig. skriver om situationen för anställda i yrken där personalen arbetar brottsförebyggande och olycksförebyggande samt möter militära hot. Hon beskriver personalens arbete för att skydda oss som personer och samhället mot olyckor, våld och hot, samt om de risker som följer dem som utför arbetet. Som att även det värsta kan inträffa, ett dödsfall i tjänsten. Sådana anställda finns i staten, kommunerna och regionerna samt hos privata utförare. Frågan om efterlevandeskydd för anställda i utsatta yrken sträcker sig alltså över hela arbetsmarknaden. Regeringen är medveten om de svårigheter under vilken personal i de olika aktuella verksamheterna verkar. Skyddet av personal inom verksamheterna är därför central. På regeringens initiativ har bl.a. stärkt det straffrättsliga skyddet för blåljusverksamheter genom att införa ett nytt brott, sabotage mot blåljusverksamhet. Vad som därigenom straffbeläggs är att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. I den statliga sektorn bedrivs verksamhet där anställda kan utsättas för fara inom Försvarsmakten, och i flera andra myndigheter. Som exempel kan nämnas , och . Regeringen ansvarar för grundläggande författningar som ska skydda anställda bl.a. genom att lämna förslag om lagstiftning till som i exemplet med straffskärpning av blåljussabotage. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Vidare finns det förmåner i den allmänna socialförsäkringen vid dödsfall. När en nära anhörig avlider ger efterlevandepension en ekonomisk trygghet som ska täcka en del av den försörjning som den avlidne bidragit med. Till detta ska läggas att villkoren för efterlevandeskydd är en del av anställningsvillkoren som arbetsmarknadens parter reglerar inom de olika avtalsområdena i kollektivavtal. Inom staten är det som företräder de statliga myndigheterna och ansvarar för att ingå kollektivavtal med avtalsparterna på den statliga arbetsmarknadssektorn. Eftersom det är arbetsmarknadens parter som hanterar villkoren för efterlevandeskyddet i de kollektivavtalade anställningsvillkoren är det en fråga för parterna att överväga förändringar av det gällande regelverket. Jag kan inte föregripa en sådan diskussion mellan parterna.
frs · H8122702 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2702 av (C) bristande tillgång till mobiltelefoni har frågat mig om jag anser att den nuvarande ordningen för mobiltelefoni är tillfredsställande och att de befintliga möjligheterna för () att bevilja bidrag som kan förbättra mottagningen är ändamålsenligt utformade. Regeringens mål är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Målet följs kontinuerligt upp och PTS har i uppdrag att kartlägga tillgången till infrastruktur och tjänster för elektronisk kommunikation. Enligt kartläggningen hade 2020 totalt av alla geografiska områden i tillgång till mobila tjänster som uppfyller målet. Men det finns områden där tillgången skulle kunna bli bättre. Enligt kartläggningen var tillgången till mobila tjänster i högre jämfört med . PTS är ansvarig myndighet för att genomföra förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. Myndigheten ska i enlighet med denna förordning se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. har ca avsatts för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till utbyggnad av elektroniska kommunikationer i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund.
frs · H8122703 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2703 av (M) Vaccinationsintyg har frågat mig vad jag avser att göra för att äldre och andra som saknar e-legitimation inte ska behöva vänta på sitt vaccinationsintyg. Utgångspunkten är att alla ska kunna få tillgång vaccinationsbevis oberoende av om de har e-legitimation eller ej. Det bygger bl.a. på regeringens övergripande inriktning som är att alla som vill ska ha möjlighet att utnyttja den potential som digitaliseringen erbjuder, oavsett personliga förutsättningar. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för digital förvaltning (Digg) att vara projektledare för en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för vaccinationsintyg. Inom ramen för det arbetet ska Digg säkerställa att infrastrukturen ska stödja utfärdandet av alla typer av bevis som krävs för att ska uppfylla kraven i EU:s kommande förordning om digitala gröna intyg och inom ramen för for söka lösningar som kan inkludera flera i de digitala tjänster som EU:s gröna digitala intyg kräver. har en hög andel av befolkningen som är digitalt delaktiga. och jämfört med befolkning har av svenskarna ett (eller flera) BankID. För Mobilt BankID är motsvarande andel . Utifrån dessa förutsättningar utreder projektet nu hur en lösning för de som inte har e-legitimation ska se ut.
frs · H8122704 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2704 av (M) Dataintrång mot har frågat mig om jag och regeringen bedömer att åtgärden att kalla upp den ryska ambassadören var verkningsfull och proportionerlig i förhållande till det grova övergrepp som gjort genom intrånget på . Det grova dataintrång som pekat ut en rysk statlig aktör som ansvarig för, är en oacceptabel överträdelse av överenskomna normer för staters ansvarsfulla uppträdande på cyberområdet. kallade upp ambassadör som åklagaren offentliggjorde ärendet för att begära en förklaring. Vi informerade också EU och säkerhetspolitiska partners om ärendet. Den ryska statliga aktör som attribuerat intrånget till, är listad för restriktiva åtgärder under EU:s sanktionsregim för cyberfrågor.
frs · H8122705 · 2021-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2705 av (SD) Hjälpsändningar med respiratorer till har frågat mig om det är min bedömning att behov av intensivvårdsplatser med respiratorer är tillgodosett och om jag anser att dessa 120 respiratorer inte behövs inom landets sjukvård. har erbjudit att skänka välfungerande ventilatorer till , men tyvärr uppfyller inte ventilatorerna de tekniska krav som ställt upp. har bedömt att det nationella behovet, , är tillgodosett när det gäller ventilatorer och erbjudandet kvarstår. kommer att, genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), skicka syrgasutrustning till efter att accepterat erbjudandet.