ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121777 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1777 av (L) Pollenmätningar som verktyg för klimatarbete och egenvård har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen är villiga att vidta för att säkra pollenmätningsverksamheten i norra och övriga landet. Det är av största vikt att skapa förutsättningar för alla att kunna delta i samhället och att leva sitt liv så självständigt som möjligt. För personer med allergi är en sådan förutsättning att kunna få god information om allergena ämnen i mat och andra produkter, men också information om luftföroreningar och halter av exempelvis pollen i luften. Pollenmätningarna är även viktiga för den miljömedicinska forskningen och för läkemedelsindustrin. Mätningarna är, som nämner, också ett viktigt miljöövervakningsverktyg, eftersom pollenhalter och pollensäsongens längd används för att följa klimatets effekter på växtsäsongen. De mätningar av pollen som bedrivs inom ramen för Palynologiska laboratoriet på är således mycket viktig. Regeringen har gett årliga bidrag till pollenmätningar inom ramen för laboratoriets verksamhet. Trots att regionerna har direkt nytta av verksamheten är det få regioner som är med och finansierar mätningarna. Som ansvarig för folkhälsofrågorna i regeringen är jag angelägen om att regeringen nu och på ett ansvarsfullt sätt bedriver ett väl fungerande arbete för att förebygga allergier och för att underlätta för den som är allergiker. Jag avser därför att följa utvecklingen noga och analysera behovet av fler åtgärder om det visar sig nödvändigt.
frs · H8121778 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1778 av (L) har frågat mig om jag kan konkretisera vad i Timss-mätningen som enligt mig utgör ett styrkebesked för . resultat i TIMSS 2019 markerar ett positivt trendbrott. Vi ser nu i samtliga internationella mätningar att den negativa trenden med sjunkande resultat definitivt är bruten. Resultaten i de internationella studierna ger samma bild: kunskapsresultaten har gått upp. Det är ett styrkebesked. Det finns även andra indikatorer som pekar åt rätt håll, t.ex. att andelen elever som klarar och är behöriga till gymnasieskolan ökar. Jag gläds åt den här utvecklingen, som kan förklaras av ett hårt arbete från lärare och elever och flera viktiga satsningar som gjorts på skolan . Det handlar bl.a. om fler anställda, mer statliga resurser och satsningar på att förbättra undervisningen, som t.ex. den stora kompetensutvecklings-insatsen Matematiklyftet för lärare i alla skolformer. Framåt hoppas jag att både läsa, skriva, räkna–garantin för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet, samt den utökning av undervisningstiden i matematik i med , som båda gäller sedan höstterminen 2019, ska ge förbättrade matematikkunskaper. Men det finns mycket kvar att göra. TIMSS 2019 visar, precis som den senaste PISA-undersökningen, att har fortsatta problem med en allt för ojämlik skola. Om kunskapsresultaten ska fortsätta uppåt behöver vi bryta ojämlikheten i skolan. Regeringen har därför tillfört mer resurser och riktat stöd till skolor med tuffast förutsättningar, bl.a. för att få fler kompetenta lärare till skolor med stora utmaningar. Ett exempel är det stora bidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling som byggts ut till , för att se till att mest resurser går till de skolor som bäst behöver det. Vi behöver också komma åt grundorsakerna till skolsegregationen. Därför hoppas jag att förslagen i betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28), för att göra skolvalet mer rättvist och öka likvärdigheten, tas på allvar av samtliga partier i riksdag. För även om den negativa trenden med sjunkande resultat definitivt är bruten så behöver vi koncentrera oss på att stärka likvärdigheten i den svenska skolan. Inget land har, vad jag känner till, uthålligt kunnat höja sina kunskapsresultat om man inte förbättrat likvärdigheten. Lika möjligheter och villkor för alla elever, oberoende av bakgrund, är viktiga för en likvärdig och jämlik skola. Bara så kan som samhälle hålla ihop och klara den internationella konkurrensen.
frs · H8121780 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1780 av (M) Kompensation till kommunerna för familjeveckan har frågat finansministern vad ministern och regeringen ska vidta för åtgärder för att möta kommunernas behov av extra resurser till den så viktiga kommunala välfärden när den kostsamma familjeveckan införs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vid ett införande av familjeveckan skulle det innebära att vårdnadshavare med barn i aktuellt åldersintervall kommer att öka sin frånvaro något vilket innebär färre arbetade timmar. Därmed minskar skatteintäkterna för kommunerna men även utgifter för löner och arbetsgivaravgifter. Förändringen av arbetade timmar, skatteintäkter och utbetalda löner beror på i vilken mån arbetsgivare ersätter föräldrarna med annan arbetskraft. I flera kommunala verksamheter kan det förväntas att anställda kan behöva ersättas i hög grad. Regeringen prioriterar välfärden och har bland annat höjt de generella statsbidragen till kommuner och regioner för att förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter och stärka kommunernas ekonomi. Regeringen följer utvecklingen i kommunsektorn noga och avser att föra en politik som även framöver värnar välfärden. Familjeveckan ger ökade möjligheter till flexibilitet i arbetslivet, särskilt i de sektorer och branscher där inflytandet över arbetstidens förläggning är liten, vilket kan vara fallet exempelvis inom omsorgsyrken i sektor. Ett mer hållbart arbetsliv för föräldrar kan innebära att sjukfrånvaro och deltidsarbete kan minska i omfattning. Det har i sin tur fördelar för antalet arbetade timmar och för kompetensförsörjningen i samtliga sektorer på arbetsmarknaden. Förslaget om att påbörja införandet av familjeveckan har remitterats och frågan bereds i .
frs · H8121781 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1781 av (M) Statlig strategi för vindkraft på land och till sjöss har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få fram aktuellt planeringsunderlag och för att de stora brister som finns gällande kustzonen ska elimineras för att skapa en rättssäker demokratisk process för vindkraftsplanering. Först och främst kan jag konstatera att den strategi som hänvisar till är ett förslag initierat av () och . Regeringen har fått rapporten tillhanda och den analyseras för tillfället inom . har högt ställda klimatmål och står inför en omfattande elektrifiering av samhället. Vindkraft, både på land och till havs, är en viktig del av vårt energisystem, inte minst för att bidra till målet om förnybar elproduktion 2040. Det är därför positivt att myndigheter samverkar för att bidra i arbetet. I prövas vindkraftsanläggningar enligt bl.a. , lagen (1992:1140) om ekonomiska zon, plan och bygglagen (2010:900), det vill säga enligt lagstiftning som är beslutad av . Lagstiftningen är utformad på så sätt att det är upp till verksamhetsutövaren att välja en plats för lokalisering av en verksamhet och sedan ansöka om tillstånd för denna. Denna ordning gäller för anläggningar vid kustzonen såväl som anläggningar inom svenskt territorialvatten. Vidare har möjlighet att peka ut områden av riksintressen för energiproduktion, där även områden i kustzonerna ingår. Jag ser därför inte någon anledning att vidta några åtgärder avseende ett särskilt kustzonsunderlag för vindkraftsplanering.
frs · H8121782 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1715 Svenska kraftnäts syn på energifrågan och fråga 2020/21:1782 Svenska kraftnäts syn på energifrågan båda av (M) har i två identiska riksdagsfrågor frågat mig om det finns i Svenska kraftnäts regleringsbrev någonting som anger att man ska försöka minska elenergiförbrukningen de dagar förbrukningen är hög för att minska effekten av elenergibrist, eller om jag avser att framgent förtydliga detta för att säkra att inte uppmanar till minskad elkonsumtion på grund av exempelvis kyla. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Enligt regleringsbrevet för () ska myndigheten verka för att relevanta samhällsekonomiskt motiverade åtgärder vidtas för att säkerställa att har en god effekttillgång och att risken för effektbrist kan minskas på både kort och lång sikt. Det finns flera åtgärder som bidrar till att minska risken för effektbrist. Förbrukarflexibilitet är en av dem. har en viktig roll i att utveckla elmarknaden för att skapa incitament för de förbrukare som har möjlighet att anpassa sin förbrukning så att effekttoppar minskas. På det sättet kan risken för effektbrist minimeras på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt.
frs · H8121783 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1783 av (M) Täckning i hela landet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra täckning i hela landet. Regeringen har i bredbandsstrategin satt upp målet att hela bör ha tillgång till snabbt bredband. hade av alla hushåll och företag antingen tillgång till 1 Gbit/s eller fiber i den absoluta närheten. () redovisar en uppföljning av målen i bredbandsstrategin. Skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort/småort och landsbygd minskar, men det är fortfarande en ojämn fördelning av tillgången i landet. Regeringen verkar för att regeringens mål ska nås. För att nå målen krävs fortsatta investeringar i utbyggnad av näten, insatser från marknaden, staten samt kommuner och regioner, liksom efterfrågan av denna infrastruktur i kombination med betalningsvilja hos hushåll och företag. har i internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I 2020 är rankad på andra plats på området uppkoppling. Som komplement till de investeringar som görs av marknaden har efter förslag från regeringen i budgetpropositionen 2021 beslutat att ytterligare tillförs för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad och att satsas –2022 för att förbättra möjligheterna till mobil uppkoppling på fjärrtåg. PTS har med stöd av , på regeringens uppdrag, redovisat insatser för att förbättra mobil uppkoppling på fjärrtåg. Rapporten bereds i . för landsbygdsprogrammet (2014–2020) har regeringen därtill satsat ca på bredbandsstöd. Utöver det har regeringen inom regionalfonden, programperioden –2020, även möjliggjort satsningar på ca för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät. Det är viktigt att främja utbyggnaden i hela landet genom att verka för en god samverkan mellan de aktörer som har viktiga roller. Regeringen har därför fattat beslut om en fortsättning för Bredbandsforum samt uppdrag till PTS att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator, även –2025, i syfte att bidra till att frågorna fortsatt placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv. Utöver dessa insatser är det viktigt att regelverket löpande ses över och vid behov anpassas i syfte att förbättra förutsättningarna för att åstadkomma bredbandsutbyggnad i hela landet. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) för bredbandsverksamhet. Utredaren beräknas påbörja sitt arbete . Syftet är att främja utbyggnaden av bredband.
frs · H8121784 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1784 av (M) Äganderätt och barkborreangrepp har frågat miljö- och klimatministern hur ministern avser att agera för att minska barkborreangreppen i statligt ägd skog. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När det gäller barkborreangrepp i såväl statligt ägd som privatägd skog gäller bestämmelser i skogsvårdslagstiftningen om skyldighet för markägaren att vidta åtgärder för att förebygga och bekämpa insektshärjning och motverka uppkomsten av yngelhärdar. För formellt skyddad statlig skogsmark hänvisar jag frågeställaren till det svar lämnat till på fråga 2020/21:1238 när det gäller åtgärder för att hindra spridning av granbarkborre från sådan mark. I det svaret anges vilka åtgärder som vidtagits för att förebygga angrepp och minska spridning av granbarkborren.
frs · H8121786 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1786 av (M) Förnyelsen av fordonsflottan har frågat mig om jag anser att de föreslagna styrmedelsförändringarna riskerar att hämma omställningen av fordonsflotta, och om jag avser att aktivt verka för att detta inte sker. Min bedömning är att de föreslagna förändringarna i bilförmånsbeskattningen och i bonus-malus-systemet inte riskerar att bromsa omställningen till en fossilfri fordonsflotta. Förändringarna av klimatbonusen ökar incitamentet att välja nollemissionsfordon och förändringarna i systemet gör bilar med högre utsläpp mindre attraktiva på marknaden. Bonus–malus-systemet syftar till att påverka nybilsköparnas val av fordon. Detta bedöms kunna bidra till en högre andel bilar med lägre koldioxidutsläpp per kilometer i den svenska fordonsflottan och därmed till lägre utsläpp av koldioxidutsläpp, och därmed också till etappmålet för utsläpp från inrikes transporter till 2030. Dagens beräkningsmetod för bilförmån underskattar ofta bilförmånens faktiska värde. Med den föreslagna justeringen av beräkningsmetoden erhålls en mer neutral beskattning mellan bilförmån och kontant lön. Att bonus-malus-systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna är en viktig utgångspunkt. Den tillfälliga nedsättningen av förmånsvärdet har varit finanseriad av hela skattebetalarkollektivet. avser regeringen införa flera viktiga förändringar för att öka omställningstakten av fordonsflottan, som förstärkt bonus-malus-system, höjda nivåer i reduktionsplikten och nya stöd till laddinfrastruktur. Regeringen satsar även på att ställa om befintlig fordonsflotta genom konvertering till förnybara drivmedel. Jag kommer noga att följa utvecklingen på området så att föreslagna styrmedelsförändringar, enskilt och samlat, leder till den omställning som regeringen vill se och vid behov föreslå ytterligare ändringar för att påskynda omställningen till en fossilfri fordonsflotta.
frs · H8121787 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1787 av (M) Negativa coronatest har frågat mig om jag anser att det finns en risk med att så många resenärer inte omfattas av kravet på ett negativt covid-19-test och vad jag i så fall avser att göra åt det. Regeringen har, precis som nämner, beslutat om inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till . Förbudet gäller oavsett från vilket land inresan sker. För att regleringen ska vara ändamålsenlig och inte medföra orimliga konsekvenser har det varit nödvändigt att göra vissa undantag från testkravet, t.ex. för att säkra leveranser av nödvändigt gods såsom vaccin, för att den gränsnära arbetspendlingen ska kunna fungera och för att barn ska kunna träffa sina föräldrar. Svenska medborgare omfattas inte av inreseförbudet eller testkravet då de enligt grundlagen har en ovillkorlig rätt att resa in i och inte kan bli avvisade. För svenskar som varit utomlands gäller däremot att de ska följa rekommendationer. rekommenderar att alla som reser in i från utlandet testar sig för covid-19 och stannar hemma i minst efter ankomsten till . efter ankomsten från utlandet bör resenären enligt rekommendation ta ett andra test. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med om det internationella smittläget och det eventuella behovet av nya åtgärder kopplade till inresor från utlandet. Sådana åtgärder kan bestå av såväl rekommendationer om t.ex. testning och isolering i samband med inresa som ändringar i förordningarna som reglerar det tillfälliga inreseförbudet. Regeringen är beredd att med mycket kort varsel vidta de åtgärder som behövs.
frs · H8121788 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1788 av (M) Säkerställande att obehöriga inte kan skriva sig på annans adress har frågat mig hur jag avser att säkerställa att obehöriga personer inte kan skriva sig på en adress de inte har rätt och tillgång till mot ägarens vilja. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet. inträder alltså ett straffansvar när någon uppsåtligen lämnar oriktig uppgift till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Det är också möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. fall är dock undantagna från straffansvar. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Genom en digital tjänst som har infört är det numera även möjligt för enskilda att lättare se och anmäla om någon obehörig är folkbokförd på den egna fastigheten. Avslutningsvis vill jag också nämna att regeringen har tillsatt en statlig utredning för att minska felen i folkbokföringen. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att föreslå åtgärder som minskar risken för att oriktiga uppgifter blir registrerade i folkbokföringsdatabasen och förhindrar att en person blir folkbokförd där den inte är bosatt.
frs · H8121789 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1789 av (M) Inresande från till har frågat mig om jag avser att införa undantag för och tillåta finska medborgare att resa till utan krav på ett negativt covidtest. Regeringen har beslutat om inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till . Förbudet gäller oavsett från vilket land inresan sker. Bakgrunden är de olika varianter av coronaviruset som har upptäckts . Enligt finns det en stor osäkerhet kring dessa och det är svårt att fullt ut bedöma vilka länder som har en stor förekomst av varianterna. Regeringen är väl medveten om att inreseförbud och testkrav får negativa konsekvenser på många sätt, särskilt i gränsområdena mot , och . Det är därför inget beslut som fattats lättvindigt. I den här pandemin har kraftfulla åtgärder krävts och tuffa beslut varit tvungna att fattas. För att regleringen ska vara så ändamålsenlig som möjligt och inte medföra alltför negativa konsekvenser har ett flertal undantag från testkravet införts. Ett antal av dessa undantag har införts med särskilt hänsynstagande till det gränsnära utbytet som sker mellan och våra nordiska grannländer, t.ex. för att säkra leveranser av nödvändigt gods såsom vaccin och för att utbytet av sjukvårdstjänster ska kunna fortsätta. Arbetspendlare med andra nationaliteter måste kunna visa upp ett intyg om negativt provsvar från testning för pågående covid-19-infektion vid inresa till . För att underlätta för arbetspendlare får test som har utförts inom före ankomsten till användas. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med och följer utvecklingen av smittläget noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Det kan på både lång och kort sikt bli aktuellt med såväl lättnader som skärpningar för olika kategorier av resenärer. Regeringen är beredd att med mycket kort varsel vidta de åtgärder som behövs.
frs · H8121790 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1790 av (M) Vaccin för personer som städar hos hemtjänstbrukare har frågat mig om jag kan tänka mig att även personer som städar hos hemtjänstbrukare ska bli prioriterade i vaccineringen. har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell operativ plan för vaccination mot covid-19 samt en rekommendation för prioriteringsordning. uppdaterar vid behov sin rekommendation. Syftet med att prioritera vissa grupper är att först ge ett skydd till dem som har störst risk att bli allvarligt sjuka eller dö i covid-19, och till de som riskerar att smitta sådana grupper. Hur man går tillväga för att följa prioritetsordningen i praktiken är upp till regionerna i egenskap av utförare av vaccineringen. Jag vill påminna om att vaccination mot covid-19 skyddar mot svår sjukdom, men kunskapen är begränsad om vaccinationernas effekt på själva smittspridningen. rekommenderar därför att all vård- och omsorgspersonal, oavsett om de är vaccinerade eller inte, ska följa basala hygienrutiner, använda rekommenderad skyddsutrustning samt följa gällande riktlinjer vid sjukdomssymptom.
frs · H8121791 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1791 av (KD) Ersättning till minkbönderna har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att de företagare som drabbats av denna totala inskränkning på grund av () beslut ska få en rimlig och skyndsam ersättning för sina förlorade intäkter. För regeringen är det mycket viktigt att värna om djurs och människors hälsa. fick sitt första fall av det nya coronaviruset hos mink . Smittan har sedan konstaterats på flera gårdar i , liksom i flera andra europeiska länder. I och med den ordinarie pälsningen minskade antalet minkar i landet kraftigt. Kvar finns endast avelsdjuren. , och har gjort bedömningen att det under rådande förhållanden är olämpligt ur smittskyddssynpunkt att öka antalet minkar i landet genom exempelvis valpning. Beslutet att förbjuda parning av minkar , som fattades av , var nödvändigt ur ett folkhälsoperspektiv. Regeringen följer frågan noga, både vad avser djur och människors hälsa och vad det kan få för konsekvenser för näringen. utreder frågan om ersättning.
frs · H8121792 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1792 av (L) Fritids- och husbehovsfiske med garn har frågat mig vad jag avser att göra för att reglerna för att skydda fiskbestånden i svenska fiskevatten ska utformas på ett träffsäkert och effektivt sätt som inte slår undan benen för småskaligt fritids- och husbehovsfiske. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att verka för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Myndigheten får meddela föreskrifter för fiskevården och fiskets bedrivande som förbjuder eller begränsar fisket med avseende på vilken fisk som får fångas, användningen av fiskefartyg, fiskemetoder eller fiskeredskap och fiske inom vissa områden eller för vissa ändamål samt även om vilken hänsyn som vid fiske ska tas till naturvårdens intressen. Enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska en myndighet innan den beslutar om föreskrifter utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning samt ge statliga myndigheter, kommuner, regioner, organisationer, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. Remissbehandlingen av Havs- och vattenmyndighetens förslag om fiskereglering i skyddade områden i innebär att förslagen blir allsidigt belysta.