ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111783 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1783 Täckning i hela landet av (M) till Statsrådet (S) Pandemin har påskyndat och tvingat fram nya sätt att ta sig an arbete hemifrån för yrkesgrupper som har möjlighet till detta. När regeringen och ger tydliga direktiv om att människor ska arbeta hemifrån i den utsträckning de kan, i syfte att minska folksamlingar och minimera människors kontakt med andra i onödan, blir möjligheten att följa dessa väldigt viktig. Vi ser hur utvecklingen i tekniska tjänster har slagit rekord i användarantal. Dock stöter vi på problem för dem som bor på de platser i vårt land där man fortfarande inte har bredband eller motsvarade teknisk lösning för att kunna arbeta från hemmet via sin telefon/dator. I Post- och uppdrag ingår att främja tillgången till bredband och mobiltäckning i alla delar av landet. Trots det finns det fortsatt stora områden som är långt från denna målsättning. När infrastrukturen har dragits fram har tyvärr ”blinda” fläckar bildats mellan bredbandsmotorvägarna. Exempelvis har delar av kommun, en grannkommun till , med relativt stora avstånd mellan boende på landsbygd fortsatt extremt dålig täckning, trots att kommunen ligger på rimligt pendlingsavstånd till huvudstaden. Än värre ser det ut i kommuner i landets västra och norra delar. Detta är en oacceptabel situation när mer och mer av samhället ställer om till flexibla arbetsformer – med eller utan pandemi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra täckning i hela landet?
fr · H8111784 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1784 Äganderätt och barkborreangrepp av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Produktionsskogens värde är viktigt för den västmanländska ekonomin. Välskötta skogar ger dessutom allmänheten enklare tillgång till skog och mark genom anlagda vägar och parkeringsmöjligheter nära skogen. Välskötta och brukade skogar är bra för den unika svenska allemansrätten. Tillgången till skog, frisk luft och den frihet som skogen ger har nyttjats av människor i generationer men fått en nyrenässans under coronapandemin. Förhoppningsvis kommer fler svenskar att fortsätta vandra i skog och mark även efter pandemin. En förutsättning för att detta ska fungera är att någon sköter skogen och att den som vistas där respekterar äganderätten och värnar allemansrättens möjligheter. En inskränkning av äganderätten kommer inte att gynna någon. Minskad samhällsekonomi, ogenomträngliga skogar och mindre kolsänkor för miljöns skull. Det är därför oroande att den nye miljö- och klimatministern på DN debatt lanserar en ny målsättning för svensk skogspolitik. En politik som skulle fördubbla mängden naturskyddad skog. sköts naturskyddad skog väldigt illa. Barkborren breder ut sig och skadar närliggande marker, där ägaren har en skyldighet att ta bort angripna träd, till skillnad från staten. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Hur avser ministern att agera för att minska barkborreangreppen i statligt ägd skog?
fr · H8111785 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1785 Långtidssjuka i covid-19 av (M) till Statsrådet (S) Pandemin fortsätter, och vi har svårt att se något slut på covid-19 och dess effekter. har fått i uppdrag av regeringen att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter med långvariga symptom efter genomgången covid-19-infektion. Stödet ska också kunna omfatta den kommunala hälso- och sjukvården. ska ta fram ett stöd för utveckling av relevanta verksamheter, processer och vårdkedjor. Det handlar bland annat om att beskriva insatser som kan bli aktuella utifrån symtom som personerna upplever. Stödet ska kunna användas av personer som är verksamma inom olika nivåer i hälso- och sjukvården, skriver regeringen. Uppföljning ska ske på ett systematiskt sätt, och stödet ska även innehålla delar som beskriver hur patienterna kan följas upp på ett bättre sätt samt komplettera det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Vidare ska det ses över hur beslutsstöd ska fungera för rehabilitering efter genomgången covid-19-infektion. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . Min fråga till statsrådet är: Hur avser statsrådet att genom eller på annat sätt kompensera och stötta de personer som redan är långtidssjuka i covid-19 givet att ett delbetänkande, så som ovan nämnts, ska vara klart , ?
fr · H8111786 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1786 Förnyelsen av fordonsflottan av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) upphörde den tillfälliga nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar, och väntas förändringar inom bonus–malus-systemet som innebär en högre bonus för elbilar och en lägre bonus för laddhybrider. På bordet ligger även ett förslag som kraftigt höjer förmånsvärden för bilar som registreras . De styrmedelsförändringar som presenterats väntas ha en negativ effekt både på den privata personbilsmarknaden och på utvecklingen av andelen laddbara bilar. Förändringarna påverkar fossilt drivna bilar allra mest, men även elbilar åker på en högre skatt. Två av tre bilar är registrerade hos företag som efter bara ofta säljer vidare fordonen på andrahandsmarknaden. Detta gör att fler privatpersoner får tillgång till mer miljövänliga bilar då det finns incitament för både företag och privatpersoner att byta ut sina gamla fordon mot miljöbilar. Tjänstebilar spelar därför en viktig roll i förnyelsen av fordonsflottan. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att de föreslagna styrmedelsförändringarna riskerar att hämma omställningen av fordonsflotta, och avser ministern att aktivt verka för att detta inte sker?
fr · H8111787 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1787 Negativa coronatest av (M) till Statsrådet (S) trädde nya restriktioner i kraft som innebär ett generellt inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test. Det är bra att krav på negativa provsvar införs, speciellt med tanke på de nya varianterna av covid-19 som upptäckts i bland annat . Men efter bara några dagars erfarenhet kan vi konstatera att det har framkommit flera problem med kravet. Dels riskerar en ny marknad för falska coronaintyg att växa fram, dels ser vi nu att endast en bråkdel av resenärerna som kommer till är utländska medborgare. av resenärerna är svenska medborgare eller personer som av andra skäl undantas från kravet på ett negativt provsvar. Covid-19 ser ingen skillnad på nationalitet och sprids lika snabbt från en utländsk som från en svensk medborgare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det finns en risk med att så många resenärer inte omfattas av kravet på ett negativt covid-19-test, och vad avser statsrådet i så fall att göra åt det?
fr · H8111788 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1788 Säkerställande att obehöriga inte kan skriva sig på annans adress av (M) till Finansminister (S) har jag haft kontakt med en 77-årig kvinna boende i i . Hon är ensamstående i sitt hushåll. Helt plötsligt uppdagas att en 20-årig man från ett utomeuropeiskt land utan hennes vetskap men synnerligen mot hennes vilja och utan hennes tillstånd skrivit sig på kvinnans adress. Hyresfastighetsägaren hör av sig till kvinnan för att fråga kring hennes ”inneboende” – som hon alltså inte har. Kvinnan vänder sig till , som enbart svarar att det inte är olagligt att skriva sig på en annan persons adress. Vilket lämnar kvinnan försvarslös. Hon utnyttjas som målvakt till en adress utan vare sig tillstånd eller vetskap. Söker man på adressen på sökmotorer finner man två människor, en 77-åring och en falsk 20-åring. Man finner tre bilar, kvinnans samt två bilar skrivna på mannen. En oerhört obehaglig situation för den utsatta kvinnan. Trots uppenbar oärlig grund finns det ingen utväg för kvinnan att bli av med 20-åringen från sin adress, enligt , då det inte är olagligt. Alldeles uppenbart finns här en lucka i lagen som snabbt måste täppas till för att inte orsaka oro och lidande för människor som likt 77-åringen hamnar i en ”gisslansituation”. Min fråga till finansminister med anledning av ovanstående är: Hur avser ministern att säkerställa att obehöriga personer inte kan skriva sig på en adress de inte har rätt och tillgång till mot ägarens vilja?
fr · H8111789 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1789 Inresande från till av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har ställt krav på utländska medborgare att uppvisa ett negativt covid-19-test innan de tillåts att resa in i . Det innebär att även finska medborgare från omfattas. I skriver flera professorer och läkare att man med stor häpnad tagit emot nyheten om nya testpolicy för inresande från , och man anser även att det nordiska samarbetet kan påverkas negativt. Ekot rapporterar att har en av de lägsta smittotalen i . finns det inte en enda bekräftad coronasmitta på det befintliga sjukhuset, och man har överlag haft väldigt få fall av covid-19 på . Det finns särskilda undantag, men dessa gäller inte för ålänningar som är finska medborgare och vill resa till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att införa undantag för och tillåta finska medborgare att resa till utan krav på ett negativt covidtest?
fr · H8111790 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1790 Vaccin för personer som städar hos hemtjänstbrukare av (M) till Socialminister (S) Jag har kontaktats av ett städföretag som köpte hemstädavdelningen från ett hemtjänstföretag. Dessa städade åt alla med hemtjänst. Många äldre kommer hem direkt från sjukhuset och är väldigt sköra. De har cirka 500 kunder som har hemtjänst men har valt regelbunden hemstädning via . Hade köpet inte genomförts hade städarna redan vaccinerats, men faller företaget mellan stolarna i prioriteringen och är varken kommunalt eller klassas som vårdnära – trots att personalen städar hos äldre brukare av hemtjänst. Jag vill därför fråga socialminister : Kan ministern tänka sig att även personer som städar hos hemtjänstbrukare ska bli prioriterade i vaccineringen?
fr · H8111791 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1791 Ersättning till minkbönderna av (KD) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att i dialog med SVA kommit fram till att inte tillåta nya kullar av gårdsmink . Beslutet innebär ett totalt näringsförbud . För uppfödarna gäller dock fortsatt att gå till jobbet , , året om för att säkra att avelsdjuren får sin dagliga skötsel, tillsyn och utfodring. Minkgårdarna och företagen ska skötas. Näringsförbudet innebär dock att intäkterna blir noll (0) eftersom de förbjuds att para och därmed producera minkskinn . Priset på den internationella marknaden för minkskinn går i cykler och måste bedömas , , för att en rimlig och rättvis bild ska ges med upp- och nedgångar. och framåt förväntas skinnpriserna stiga kraftigt, dels efter konjunkturen men framför allt eftersom dansk och holländsk produktion, som står för av världsmarknaden, är avvecklad. På Listerlandet i , dit minknäringen är koncentrerad, handlar det inte om enbart minkuppfödarna. Runt näringens värdeskapande finns ett kluster av underleverantörer och intressenter, till exempel jordbrukare som har nytta av spillningen från djuren. En hel bygd lever med näringen. Det är därför oerhört viktigt att en ersättningsform beaktar minknäringens betydelse i ett större perspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att de företagare som drabbats av denna totala inskränkning på grund av beslut ska få en rimlig och skyndsam ersättning för sina förlorade intäkter?
fr · H8111792 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1792 Fritids- och husbehovsfiske med garn av (L) till Statsrådet (S) Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har skickat ut förslag på remissbehandling om fiskereglering i skyddade områden i . Förslagen innebär ett totalförbud för allt garnfiske och föreslås träda i kraft och . I detta förslag till förbud ingår även det småskaliga, kustnära fritids- och husbehovsfisket då det inte nämns som undantaget någonstans i förslaget. Inte heller redogörs det för någon konsekvensanalys rörande detta. Vad som däremot är uppenbart är att ett sådant förbud skulle lägga en död hand över livet i hamnarna runt kusten och att man kan ifrågasätta till vilken nytta. Den långsiktigt hållbara utvecklingen för fiskbestånd beror på uttaget av fisk men också på hur fiskens livsmiljö fungerar. Fritids- och husbehovsfiskets uttag av fisk är begränsat i förhållande till effekten på bestånden av miljöfaktorer samt säl och skarv. Fritidsfiskarna bidrar också ofta till miljöåtgärder som till exempel att undanröja vandringshinder. Det höga värde fritidsfiskarna sätter på möjligheten att kunna fiska innebär att de ofta är garanten för det hållbara fisket. Fisk som landas genom fritids- och husbehovsfiske betingar ett stort samhällsekonomiskt värde i förhållande till fisk som landas i storskaligt fiske. I tillägg till värdet av fisken i sig innebär fritidsfisket en upplevelse som många människor sätter stort värde på. Det småskaliga fisket utgör dessutom en viktig länk till våra små kustnära byars och hamnars historia och har därför en viktig roll att spela för gemenskap och som kulturhistorisk bärare. Fritids- och husbehovsfisket bör därför ses som en tillgång snarare än som ett hot. I tillägg till och utöver de frågor på fiskeripolitikens område som hanteras inom ramen för januariavtalet vill jag därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att reglerna för att skydda fiskbestånden i svenska fiskevatten ska utformas på ett träffsäkert och effektivt sätt som inte slår undan benen för småskaligt fritids- och husbehovsfiske?
fr · H8111793 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1793 Ersättning till bussbolag av (M) till Näringsminister (S) Antalet resenärer på bussar och tåg ska begränsas ytterligare på resor som är längre än , har regeringen beslutat. Bussbolaget , som kör långfärdsbussarna Masexpressen, Härjedalingen och Bollnäsbuss till och från , påverkas, rapporterar SVT . ”Vi har redan begränsningar och får bara ta 38 personer nu på en buss som är avsedd för 57 passagerare. får vi ta bort ytterligare tio platser på en sådan buss”, säger företrädare för Masexpressen till SVT. Bolaget ska nu ha ett internt möte för att diskutera läget. Bussbolagens ekonomi försämras kraftigt när intäkterna minskar kraftigt. Om busslinjerna dras in försämras möjligheterna att resa inom landet kraftigt – inte minst till och från och . Bussbolagen har samma kostnader per körda mil oavsett om det åker en passagerare i bussen eller om den är fylld till sista platsen. När pandemilagen används för att begränsa restaurangernas möjlighet att ha öppet eller bussbolagens möjligheter till intäkter måste det naturligtvis utgå en rimlig ersättning. Jag vill därför fråga näringsminister : På vilket sätt avser ministern att kompensera bolagen ekonomiskt för de minskade intäkterna med anledning av pandemilagen?
fr · H8111794 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1794 Den illegala avverkningen i av (SD) till Utrikesminister (S) sträcker sig över nio länder i . Den största delen av regnskogen ligger i . är det land som drabbats värst av skövlingen. Detta trots att landet redan under om miljö och utveckling i tog på sig ansvaret att skydda regnskogen. På grund av korruption lyckades inte detta. Skövlare har mutat myndighetspersoner som tittat bort när pråmar fullastade med timmer passerat . Sedan blev president har skövlingen av ökat och når nu sina högsta nivåer . avverkades en yta större än . Den största delen av marken blev till betesmark åt biffkor. Då är världens största exportör av nötkött arbetar många parlamentariker för att mer regnskog ska förvandlas till betesmark. Den brasilianska militären använder sig av radaranläggningen Censipam och vidarebefordrar den information man inhämtar till regeringen, säkerhetspolisen, miljöskyddsverket, , rikspolisen, urfolksmyndigheten, civilförsvaret samt olika delstatsregeringar. Trots att den brasilianska regeringen ser skogen i realtid och därmed kan upptäcka skövlingen fortsätter den illegala avverkningen. Regeringen har tillgång till all information men väljer ändå att inte ingripa. utförde militären 37 insatser för att stoppa den illegala skövlingen och gruvdriften i . utfördes 67 insatser. Inför julhelgen lyckades militär och polis genomföra en samordnad operation som ledde till det största beslaget i brasiliansk historia. 43 000 stockar av skövlad regnskog påträffades på pråmar och i olika lager i delstaten . Dagen efter tillslaget försvarade delstatens guvernör skövlarna med att avverkningen var laglig. Eftersom skogslagen i tillåter markägare att avverka av sin mark i syfte att vårda skogen hävdade guvernören att stockarna var resultatet av en sådan avverkning. Att skövlare försvaras av högt uppsatta politiker visar hur svårt det är att stoppa avverkningen. Storleken på hindrar inte. Kompetensen och kunskapen finns, men viljan att agera saknas. Längs bifloderna i finns hundratals guldgruvor som också ses som ett hot mot . Flera av dessa drivs av guldgrävare som använder kvicksilver för att binda guldpartiklarna. Ett av de största guldgrävarlägren ligger inom urfolket Yanomamis reservat i delstaten i norra . Denna form av utvinning är illegal inom reservatet men fortsätter ändå år för år. pågår hundratals illegala flygningar till guldgruvornas landningsbanor. Dessa flygningar sker från den statligt ägda flygplatsen i som kontrolleras av luftfartsverket. Trafikledarna tillhör flygvapnet och borde stoppa flygningarna men väljer att inte göra det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern följande: På vilket sätt ämnar statsrådet och regeringen verka för att bevara regnskogen samt arbeta mot korruptionen i ?
fr · H8111795 · 2021-02-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1795 Risk för driftsstopp i kärnkraftverken av (M) till Statsrådet (S) I en artikel i beskrivs det tydligt hur produktionschefen på har haft otaliga möten med energiministern och miljöministern för att påtala att mellanlagret i för använt kärnbränsle snart är fullt. Enligt produktionschefen behövs det ett politiskt beslut för att utöka lagringen vid och för att bygga ut slutförvaret i Forsmark. Enligt artikeln har fört fram kraven , men fortfarande har ingenting hänt. står redo, men regeringen har ännu inte tagit beslut. väntar alla berörda på ett regeringsbeslut , annars riskerar fler kärnkraft att behöva stängas på grund av att regeringen inte tar beslut . I artikeln är även kommunstyrelsens ordförande i , (S), mycket kritisk till regeringen och anser att frågan brådskar. Han ger underbetyg till regeringens agerande. Min fråga till statsrådet : Kommer statsrådet att fatta beslut som gör att har tillräcklig lagringskapacitet för använt kärnbränsle så att sent agerande inte orsakar några risker för driftsstopp i kärnkraftverken på grund av bristande lagringskapacitet?
fr · H8111796 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1796 Djurtransport i bussfil av (M) till Infrastrukturminister (S) Utomhustemperaturen i kombination med luftfuktighet avgör hur snabbt en instängd person eller djur får värmeslag och avlider. Ju högre luftfuktighet, desto snabbare överhettas djuret. För att hästar ska ha det bra under transporter finns det regler som man måste följa. Man får till exempel endast transportera sina djur när de är lämpliga att transportera och utrymmet där djuren transporteras ska ha god ventilation så att djuren skyddas mot skador under transporten. Ventilationen ska också vara tillräcklig och den ska kunna anpassas efter både den inre och yttre temperaturen. inträffar oförutsedda händelser, såsom olyckor på vägen eller annat som gör att man hamnar i bilkö. För att kunna upprätthålla en god djurvård bör djurtransporter kunna få köra i bussfil när sådan finns. Med anledning av detta önskar jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att möjliggöra att även djurtransporter kan få möjligheten att köra i bussfil?
fr · H8111797 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1797 Ersättare till av (M) till Statsrådet (S) Kommunikationssystemet , som är avsett att användas för samhällsviktiga aktörer som polis och ambulans, byggdes ut . har fått bitvis hård kritik för att vara alltför opålitligt. Under de stora skogsbränderna 2018 fungerade Rakelsystemet exempelvis inte tillräckligt bra. Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska systemet nu ersättas. Det nya systemet, 2, med vilket polisen och andra aktörer bland annat ska kunna skicka rörliga bilder från pågående insatser, ska ersätta det nuvarande . Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Har statsrådet identifierat några skäl till att det kommer att ta att utveckla ett nytt för att få till rörliga bilder, och avser han i så fall vidta åtgärder för att skynda på processen?
fr · H8111798 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1798 Förändringar av EBO av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I ett nyhetsinslag i SVT framkom att inte ser någon tydlig effekt efter förändringarna i EBO-lagen. Lagen förändrades för att trycket skulle minska på ett antal orter och områden som tar emot många asylsökande. Syftet var att minska segregationen. Om en asylsökande valde att flytta till någon av de orter/områden som pekats ut så får den asylsökande inte någon dagersättning. I inslaget framkom att förhållandevis många väljer bort dagersättning och i stället bosätter sig bland släkt och/eller vänner i utsatta områden. Tyvärr innebär detta en risk att segregation och utanförskap förstärks. Förändringarna i EBO är drygt gamla, men de har uppenbarligen inte fungerat så som avsetts. har drivit på för att helt avskaffa möjligheten till EBO. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att öka drivkrafterna för asylsökande att välja andra orter än de utpekade i EBO-lagen och vilka är i så fall dessa åtgärder?
fr · H8111799 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1799 Tryggheten för bevakningspersonal av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Väktare är en yrkesroll för en person som är anställd av ett auktoriserat bevakningsföretag för att utföra bland annat bevakningsuppdrag, trygghetshöjande verksamhet samt förebyggande av bränder, brott och andra olyckor. Väktare har blivit ett vanligt inslag i vardagen, med flera olika former av uppdrag, däribland receptionstjänst, butikskontrollant, trygghetsbevakning och värdetransporter. Arbetet utförs året om under dygnets alla timmar och präglas vanligtvis av ensamarbete. Att bli utsatt för olika former av konflikter i tjänsten är förekommande, både avseende hot och våld. Kombinationen av att arbeta ensam och att man förväntas agera i hotfulla situationer ökar utsattheten i arbetet. och början av 2021 har det förekommit flera fall där väktare blivit grovt misshandlade av en eller flera personer. Exempel med rubriker från några av tidningsartiklarna: : ”Väktare misshandlade av ungdomar”, : ”Väktare slagen och knäad i ansiktet – en man jagas” och så vidare. kunde man till exempelvis läsa på SVT hur en väktare blivit påkörd av en misstänkt biltjuv på i . Kriminella uppfattar väktare som ett störande moment i sin verksamhet, och det finns flera fall där bevakningspersonal har blivit misshandlad eller fått sina fordon förstörda för att de har befunnit sig i vissa så kallade utanförskapsområden. Den grova brottsligheten slår mot hela samhället, och den typ av trakasserier, hot, och våld som vi sett mot så kallad blåljuspersonal drabbar även väktare; dock är det en arbetsgrupp som lätt missas i debatten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ämnar ministern och regeringen utifrån den senaste tidens händelser att vidta några åtgärder för att säkra och förbättra tryggheten för väktare och annan bevakningspersonal?