ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123025 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3025 av (M) Elpriserna har frågat mig om jag i närtid avser att vidta några åtgärder med anledning av de höga elpriserna i och den faktiska prisdifferens som finns gentemot de norra delarna av landet. En trygg energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för att ska klara klimatomställning med ökad elektrifiering. är, och bedöms även fortsättningsvis vara, nettoexportör av el med mycket låga utsläpp av koldioxid. Det innebär att det på årsbasis finns gott om el och till lägre priser jämfört mot närliggande länder. Det är glädjande att medelstora och stora företag har bland de lägsta elkostnaderna i hela EU. Det uppstår emellanåt prisskillnader mellan olika elområden i , vilket i grunden inte behöver vara fel. Ett elsystem helt fritt från nätbegränsningar under årets alla timmar skulle bli väldigt kostsamt. Vissa prisskillnader är därmed en del av en välfungerande och effektiv elmarknad. Det är däremot viktigt att skapa förståelse för vad som skapar dessa skillnader och hur ofta de uppkommer. Stora eller ofta återkommande prisskillnader indikerar att det finns begräsningar i transmissionsnätet som behöver åtgärdas. Sydvästlänken kommer förbättra elöverföringen i . Tyvärr har projektet kantrats av förseningar, vilket är mycket olyckligt. Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret att granska och analysera vad som har orsakat förseningarna i syfte att kunna dra lärdomar av detta inför kommande viktiga projekt. Exempelvis behöver transmissionsnätet byggas ut eller förstärkas skyndsamt för att på ett effektivt sätt kunna utnyttja systemets produktionsresurser. För att komma tillrätta med vissa begränsningar i elnäten planerar för omfattande förstärkningar av transmissionsnätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar . I det kortare perspektivet genomför de även åtgärder och investeringar i stationer för att optimera kraftöverföringen i befintliga ledningar. En konsekvens av detta, allt annat lika, är att prisskillnaderna inom landet bör minska.
frs · H8123026 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3026 av (M) Coronacertifikat och ökad rörlighet inom har frågat mig vad jag och regeringen gör för att inom samordna arbetet med införandet av gröna certifikat (eller motsvarande) och för att på andra sätt möjliggöra lättnader av gränsrestriktioner och ökad rörlighet inom . De nordiska länderna har en samsyn om att vi vill öppna upp för resande inom så snart det är möjligt. pågår ett intensivt arbete med framtagandet av nationella covidbevis där , myndigheter och regioner är involverade. Utgångspunkten för arbetet har varit att skapa ett så gemensamt förhållningsätt som möjligt i hela EU, vilket kommer att underlätta vid resande. EU-förordningen om digitala covid-19-bevis börjar gälla och innebär att alla EU:s medlemsstater då ska kunna utfärda och erkänna bevis om vaccination mot sjukdomen covid-19, om negativt test samt om tillfrisknande efter genomgången sjukdom. EU:s covidbevis kommer också att kunna användas i och . tillåter redan inresor från personer som kan uppvisa vaccinationsintyg från EU-länder. har inlett processen med att ta fram ett coronapass som ska följa . Mot denna bakgrund anser regeringen inte att det finns ett behov av att verka för ett specifikt vaccinationspass eller motsvarande inom . Regeringen prioriterar och beslutade att resande från , , och inte längre behöver uppvisa negativt covid-19 test vid inresa till . Beslutet innebär att personer som reser till från de nordiska länderna, , inte längre kommer att beröras av några inreserestriktioner. Något som vi vet varit efterlängtat av många medborgare och företag, inte minst längs våra gränser. Detta möjliggör ökad rörlighet och ökat utbyte med våra grannländer. Det är viktigt inte bara för våra företag och medborgare i gränsregionerna utan också för det nordiska samarbetet i stort som bygger på en fri rörlighet. kvarstår en rad problem, särskilt längs våra gränser. Därför fortsätter jag att ha nära kontakt med mina motparter i de nordiska länderna om de återstående problemen och understryker vikten av att underlätta för våra medborgare och företag. Dialogen med de nordiska motparterna sker dels i bilaterala möten och samtal, dels i samband med de nordiska samarbetsministrarnas återkommande möten. För att stärka den nordiska integrationen och dra lärdomar av krisen kommer också sannolikt den externa utredning som tillsatts av de nordiska samarbetsministrarna bli ett viktigt inslag. Slutrapporten kommer att presenteras vid session .
frs · H8123027 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3024 av (M) Nya beräkningsgrunder för väganslag och fråga 2020/21:3027 av (M) Otillräckliga väganslag till har ställt flera frågor till mig om vägunderhåll i och väganslag. Jag väljer att besvara dessa frågor gemensamt. När den här regeringen tillträdde var situationen sådan att det hade underinvesterats i underhåll av den statliga transportinfrastrukturen. Regeringen presenterade en ny trafikslagsövergripande nationell plan för transportinfrastrukturen, där resurserna ökade kraftigt till underhåll av både vägar och järnvägar. Detta har möjliggjort för att utöka genomförandet av angelägna underhållsåtgärder i hela landet. När det gäller utveckling av transportsystemet är länsplanerna viktiga för alla typer av regioner, oavsett om de kännetecknas av gles- och landsbygder, tätorter eller små eller stora städer, och det behövs en förståelse för att geografiska områden har olika förutsättningar och behov. Medel från länsplanerna kan bidra till lösningar som är väl anpassade till dessa skillnader. Låt mig dock tydliggöra att medlen i länsplanerna inte används för vägunderhåll. ansvarar för underhåll av samtliga statliga vägar. Huvudinriktningen för genomförande av vägunderhållet är att verksamheten ska bidra till att upprätthålla funktionella och säkra vägar i hela landet. Mittseparering av vägar förbättrar både tillgänglighet och trafiksäkerhet. har enligt den nu gällande nationella planen i uppdrag att fördela för att samfinansiera trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet där åtgärder som förkortar restiden på landsbygd ska prioriteras. Det medför att hastigheten kan höjas på delar av vägnätet för att möjliggöra snabbare resor och transporter på längre pendlingssträckor. När det gäller frågan om beslut om ändrade hastighetsgränser har flera ärenden överklagats. Jag kan inte föregripa de prövningarna. av underinvesteringar genomför regeringen nu satsningar som skapar förutsättningar för en förbättrad standard på våra vägar – i hela landet.
frs · H8123028 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3028 av (M) Ny form av ombud för barn har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda införandet av ett särskilt ombud för barn. Det är angeläget att alla barn som far illa eller riskerar att fara illa får det stöd och den hjälp som de behöver. På regeringens initiativ gäller som lag i . Genom inkorporeringen av i svensk rätt har det förtydligats att barnets rättigheter ska beaktas i beslutsprocesser som rör barn. Att stärka barnrättsperspektivet i olika processer är fortfarande en högt prioriterad fråga för regeringen, som har vidtagit flera åtgärder på området . Genom propositionen Barn som bevittnar brott (prop. 2020/21:170) införs ett nytt brott, barnfridsbrott, som stärker det straffrättsliga skyddet för barn som bevittnar brott i nära relation. utvidgas uppdraget för den som är särskild företrädare för barn, vilket stärker stödet till barn i den straffrättsliga processen. Lagändringarna träder i kraft . Genom ändringar som föreslogs i propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150) stärks barns ställning och rätt till delaktighet i förfaranden som rör vårdnad, boende eller umgänge, vilket kan ha betydelse för att uppgifter om våldsutsatthet i fler fall kan komma fram och beaktas. Även flera av de andra lagändringarna tar sikte på stöd till barn som riskerar att fara illa. Det införs bl.a. en möjlighet för domstol att i vissa fall flytta vårdnaden om ett barn till en tillfällig vårdnadshavare. Den tillfälliga vårdnadshavaren blir barnets ställföreträdare och kan bl.a. ta ansvar för barnets behov av stöd- och vårdinsatser från samhället. Även dessa lagändringar träder i kraft . Om en vårdnadshavare inte är i stånd att själv tillgodose viktiga behov hos barnet har socialnämnden en skyldighet att agera till skydd för barnet och erbjuda nödvändig hjälp. har dock begränsade möjligheter att stödja barn när samtycke från vårdnadshavarna saknas och förutsättningarna för vård enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga inte är uppfyllda. gav regeringen därför i uppdrag att lämna förslag på hur möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka. Uppdraget redovisades och förslagen bereds nu i . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . I uppdraget ingår bl.a. att föreslå åtgärder som rör skydd, stöd och behandling för barn som upplevt våld. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd för berörda aktörer som t.ex. familjerätter, ombud och domstolar avseende behoven hos barn som har bevittnat våld och som vistas i skyddat boende. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer fortsätta att vidta de åtgärder som krävs för att stärka barns ställning och möta deras behov av stöd och hjälp i olika situationer.
frs · H8123029 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3029 av (KD) Reglerna för kameraövervakning har frågat mig om regeringen avser att förändra reglerna för kameraövervakning så att kommunerna får beslutanderätt över var och när kameraövervakning är nödvändig. Kamerabevakning fyller en viktig funktion i brottsbekämpningen och kan bidra till ökad trygghet i samhället. Den kan ha en avskräckande effekt i fråga om viss brottslighet, men också vara värdefull för att t.ex. skapa en lägesbild av en potentiell eller faktisk brottsplats. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning. Kamerabevakningslagen trädde i kraft . Genom den stärktes skyddet för den personliga integriteten som möjligheterna till kamerabevakning förbättrades. Regeringen har därefter fortsatt arbetet med att underlätta användningen av kamerabevakning. Genom en lagändring togs tillståndskravet bort helt och hållet för , , och . Dessa myndigheter får nu själva bedöma när det är motiverat att sätta upp kameror på gator och torg. har över 400 fast installerade kameror runt om i landet samt ytterligare ett hundratal kameror som används vid tillfällig kamerabevakning. Kamerorna är uppsatta i bl.a. , , , , , och . togs tillståndskravet bort även för kamerabevakning i kollektivtrafiken, på flygplatser och i apotek. Regeringens arbete har således på ett påtagligt sätt förenklat möjligheterna till kamerabevakning genom att tillståndskravet för en rad aktörer har avskaffats. Regeringen höjde också i vårändringsbudgeten anslaget för så att myndigheten kunde möta det ökade inflödet av ansökningar om kameratillstånd. Detta är viktigt för att de aktörer som alltjämt behöver tillstånd för sin kamerabevakning ska kunna få en snabb och rättssäker prövning hos . Förstärkningen innebar att handläggningstiden för kameratillstånd kunde halveras. I vårändringsbudgeten ligger ytterligare ett förslag om en höjning av myndighetens anslag för att stärka deras förmåga att möta behoven. Kamerabevakning är ett viktigt medel för att både kunna förebygga och klara upp brott. Kamerabevakning kan därmed bidra till ett tryggare och säkrare samhälle. Regeringen har genom sitt kontinuerliga arbete tagit ansvar för en uppdaterad och ändamålsenlig reglering av området. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa frågan mycket noggrant.
frs · H8123030 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3030 av Kopparklint (M) Prioritering av självmordsförebyggande arbete Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att kommunerna i samarbete med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får möjlighet att prioritera arbetet med suicidprevention samt se över om suicid och suicidförsök går att ha med som en olycksfallstyp. Psykisk ohälsa och suicid orsakar både stort mänskligt lidande och omfattande individuella och samhällsekonomiska konsekvenser. Varje självmord och försök till självmord är en tragedi. Arbetet med att förebygga suicid och bekämpa den psykiska ohälsan är ett prioriterat område för regeringen. genomförde regeringen en kraftfull satsning på området med som fördelades till arbetet med att främja psykisk hälsa samt motverka psykisk ohälsa och suicid. Regeringen satsar även på området, varav går till kommuner och regioner. De kommunala räddningstjänsterna har en viktig roll i arbetet med suicid, inte bara i samband med akuta utryckningar utan även i det fortlöpande suicidförebyggande arbetet. Kommunernas uppgift enligt lagen om skydd mot olyckor (LSO) är bl.a. att skydda människors liv och hälsa. Enligt LSO ska kommunerna ha handlingsprogram både för den förebyggande verksamheten och för räddningstjänst. Handlingsprogrammen ska på ett tydligt sätt beskriva de risker som finns i kommunen samt vilken förmåga kommunen behöver ha för att hantera riskerna. Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) föreskrifter och allmänna råd om innehåll och struktur i kommunens handlingsprogram för förebyggande verksamhet och räddningstjänst framgår att kommunerna kan välja att komplettera handlingsprogrammen utifrån lokala förhållanden och behov. Ett exempel på en sådan komplettering kan vara olyckstypen nödställd person under vilken suicidärenden sorterar. Av de allmänna råden framgår att kommuner bör överväga att komplettera med just den olyckstypen. Suicid utgör ett allvarligt folkhälsoproblem. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen på området då insatser för att minska den psykiska ohälsan och suicid har hög prioritet.
frs · H8123031 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3031 av Kopparklint (M) Målet för antalet poliser Kopparklint har frågat mig vilka nya åtgärder jag ämnar vidta så att man uppnår de uppsatta målet för antalet poliser. Att bygga ut är högt prioriterat för regeringen och vi följer utvecklingen dag för dag. Därför har vi kraftigt ökat myndighetens anslag. Härtill har regeringen har startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Dessutom har polisers arbetsvillkor förbättrats tydligt . visade statistiken att det har funnits så många poliser och civilanställda i . Siffrorna visar också att antalet poliser har ökat i samtliga polisregioner i landet . förväntas ungefär 1 400 nya blivande poliser examineras från polisutbildningen. kommer runt 5 000 nya poliser att komma ut i den operativa polisverksamheten. Med utgångspunkt i vidtagna och pågående åtgärder anger att det är möjligt att nå målet att öka antalet polisanställda med 10 000 mellan 2016 – 2024. Jag och regeringen arbetar hårt för att säkerställa utvecklingen. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas om vi märker att det behövs.
frs · H8123032 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3032 av (M) Verkställda utvisningar med anledning av dialog med mottagarländerna har frågat mig hur många utvisningar som har verkställts med stöd av de dialoginsatser som jag pekade på som en effektiv insats i mitt interpellationssvar. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt, detta gäller oaktat skälen för ansökan om uppehållstillstånd, det vill säga inte enbart utvisningsdömda. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Återvändandefrågorna är fortsatt prioriterade för regeringen och vi har upprätthållit en hög takt i återvändandet. har mer än 90 000 före detta asylsökande lämnat . 7 800 personer lämnade , trots reserestriktioner, stängda gränser och inställda flygrutter. har mer än 300 före detta asylsökande rest tillbaka till , och . har jag haft bilaterala samtal med företrädare för flera mottagarländer. Det arbetet fortsätter och uppföljande samtal sker kontinuerligt. Inom ramen för detta diskuteras alternativ till covid-testning före utresan. Återvändandet fortgår, men liksom för andra EU-länder med de begränsningar som är en ofrånkomlig följd av en pågående pandemi.
frs · H8123033 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3033 av (M) Uppdatering av allmänna råd på webbplats har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att viktig information, för såväl konsumenter som näringsidkare, som allmänna råd hos uppdateras och överensstämmer med rättsläget inom en rimlig tid. Det har identifierats flera utmaningar på tobaksområdet. redovisade Utredningen om översyn av vissa frågor på tobaksområdet sitt slutbetänkande Hårdare regler för nya nikotinprodukter (SOU 2021:22). Utredningens förslag, som avser bl.a. reglerna om marknadsföring, ska säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering för både de tobaks- och nikotinprodukter som finns och nya produkter som kan komma . På tobaksområdet ställer den EU-rättsliga regleringen krav som medlemsstaterna ska uppfylla. Utredningen har övervägt dessa frågor och lämnat förslag som är avsedda att ligga i linje med de krav som ställer. Utredningens slutbetänkande har skickats på remiss med sista svarsdatum . Som jag har meddelat i tidigare svar på fråga från (2020/21:2304) kommer jag att noga följa det fortsatta arbetet. Jag utgår från att kommer att se över sina allmänna råd så snart det är lämpligt utifrån rättsutvecklingen.
frs · H8123035 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3035 av (M) Företagskonto har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att företagare inte ska kunna nekas tillgång till internetbank och ett betalkonto med grundläggande funktioner. lyfter en angelägen fråga. Ett av beslutade mål för finansmarknadsområdet är att det finansiella systemet ska tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster. Rätten att öppna ett inlåningskonto följer av 11 d § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Det är en fråga för rättstillämpningen om en bank kan anses leva upp till lagens krav om banken kräver att kunden ska teckna andra tilläggstjänster. I det fall det anses att ett institut som omfattas av garantin inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen ska detta i första hand anmälas till .
frs · H8123036 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3036 av (M) Angående vaccineringen mot Covid-19 har frågat mig vilken bedömning som ligger till grund för att inte använda vaccin i . I tillgängliggörs vaccin mot covid-19 endast genom den nationella plan för vaccination mot covid-19 där vaccinen köps in av . Inom den tar utifrån sin expertkunskap vid behov även fram rekommendationer exempelvis för vilka åldersgrupper som rekommenderas vilket eller vilka sorters vaccin. Det är inte ovanligt att myndigheter och/eller regioner efter noggrant övervägande utfärdar rekommendationer om hur läkemedel ska användas även om det finns en bredare möjlighet för användning enligt det regulatoriska godkännandet (läkemedlets indikation). Precis som har kommunicerat så rekommenderas vaccinet från att användas till personer då det kopplas till ökad risk för mycket sällsynta men allvarliga biverkningar hos främst yngre personer. Eftersom vaccinationstäckningen redan är generellt hög bland personer som är , pausas användandet av vaccin från .
frs · H8123037 · 2021-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3037 av (M) Biogasbilar och ny miljöbilsdefinition har frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern vilka skäl som ligger till grund för att biogasbilar inte längre ska räknas in i miljöbilsdefinitionen, och vad som är ministerns bedömning om hur det nya förslaget kommer att påverka marknaden för dessa biogasbilar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. och rådets direktiv (EU) 2019/1161 av om ändring av direktiv /33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon ska vara genomfört i svensk rätt . Direktivet innebär att en viss andel av medlemsstaternas offentliga upphandling av fordon och vissa tjänster, bland annat kollektivtrafik, ska utgöras av så kallade rena fordon. En ren bil får enligt EU-direktivet släppa ut maximalt koldioxid per kilometer och av den samlade offentliga upphandlingen måste klara detta gränsvärde. För att genomföra EU-direktivet har en promemoria remitterats med ett förslag till ändring av den statliga miljöbilsdefinitionen utifrån direktivets maximala utsläppsnivå. Privata inköpare omfattas inte av EU-direktivets krav. Det innebär således att privatpersoners inköp av gasbilar inte påverkas av de föreslagna reglerna. När det gäller den offentliga upphandlingen kräver EU-direktivet att är en ren lätt bil. Förslaget innebär alltså inget förbud mot att offentlig sektor ska få upphandla gasbilar. Cirka två av tre bilar som upphandlas i offentlig sektor kommer fortsatt kunna vara gasbilar. Förslaget om hur EU-direktivet bör genomföras i , inklusive ändringen i den statliga miljöbilsdefinitionen, är nu ute på remiss till och regeringen är beredd att lyssna på remissinstansernas synpunkter.