ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112518 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2518 Politiska sanktioner mot belarusier kopplade till regimen av (SD) till Utrikesminister (S) Regeringen hänvisar ständigt till en EU-gemensam linje när det gäller olika former av sanktioner. I ett svar på en skriftlig fråga (2020/21:703) skriver utrikesministern följande: ”Som jag vid upprepade tillfällen kommunicerat till och media, stödjer regeringen utökade sanktioner mot . EU har redan infört sanktioner mot 55 individer som är ansvariga för valfusk, våld och kränkningar av mänskliga rättigheter, däribland . Senast vid enades medlemsländerna att fortsätta arbetet med nya sanktionslistningar som förutom individer kan komma att inkludera institutioner och företag.” Vidare skriver hon: ”har också varit drivande för att EU ska styra om biståndsmedel bort från statliga aktörer i och till icke-statliga. Vi välkomnar att tagit intryck av detta och lagt fram förslag om ökat stöd till civilsamhället.” Det kan finnas vissa skäl till att försöka hålla en EU-gemensam linje när det gäller ekonomiska sanktioner. Däremot finns inte alls samma argument om en EU-gemensam linje när det gäller politiska sanktioner, och det har också ett flertal länder visat. Att endast rikta sanktionerna mot den högsta ledningen i regimen är dessutom inte tillräckligt. Det finns åtskilliga statliga tjänstemän som är ansvariga för brott i regioner, ledande personer i regimvänliga medier som tvingar fångar att under tortyr att erkänna och ångra sina brott, medlemmar i valkommissionerna som är ansvariga för falsifieringar och valfusk, domare som utdömt politiskt motiverade straff, åklagare som gjort sig skyldiga till politiskt motiverade åtal, poliser och andra inom rättsväsendets strukturer som direkt gjort sig skyldiga till våld samt funktionärer som makulerar licenser för advokater som försvarar politiska fångar. Att inte den , likt till exempel de baltiska ländernas och , vågar införa nationella politiska sanktioner mot ovanstående är beklämmande. I stället hukar ständigt och jämt den bakom EU. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför motsätter sig regeringen att införa nationella sanktioner, i alla fall politiska, mot belarusiska personer som går regimens ärenden mot den folkliga demokratiska oppositionen?
fr · H8112519 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2519 Myndighetsuppdrag utifrån regeringens förslag till ANDTS-strategi av (KD) till Socialminister (S) vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av ANDTS-produkter. Ett tydligt politiskt ledarskap och en ändamålsenlig ANDTS-strategi är avgörande för att arbetet som syftar till att nå det målet ska vara framgångsrikt. överlämnade regeringen proposition 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025. Regeringen skriver i den aktuella propositionen att ”syftet är att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser inom området ska genomföras, samordnas och följas upp –2025”. anser att regeringens förslag på en ny ANDTS-strategi inte lever upp till det som krävs för att uppfylla syftet och har kommit till slutsatsen att den aktuella propositionen bör avslås. I motion (2020/21:3952) följs avslagsyrkandet upp med konkreta yrkanden kring vad vi anser behövs prioriteras för att strategin ska bli ett effektivt och konkret verktyg för att proaktivt och långsiktigt stärka och intensifiera arbetet inom ANDTS-området på alla nivåer. Detta inkluderar exempelvis ett tydliggörande av innebörden och den politiska tolkningen av det övergripande målet av ANDTS-strategin, återinrättande av en samordningsfunktion för ANDTS-frågor vid , en starkare prioritering av det civila samhällets insatser inom område och inte minst ett inrättande av ett nationellt för ANDTS-prevention. Regeringens proposition med förslaget att ska godkänna vad regeringen föreslår om en förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 och dess övergripande mål (avsnitt 4.1) ska de kommande veckorna behandlas i socialutskottet. har noterat i de inkomna följdmotionerna till den aktuella propositionen att det är flera partier som har framfört skarp kritik mot förslaget till ny strategi och att det inte bara är vårt parti som förslår att strategin ska avslås. Vi kommer under beredningen av ärendet i socialutskottet därför arbeta konstruktivt för att försöka nå majoriteter kring förslag som skulle bidra till en förbättrad ANDTS-strategi som präglas av ett långsiktigt och uthålligt perspektiv utifrån tillgänglighetsbegränsningar och effektiva preventiva insatser men också vård- och behandlingsinsatser. Det aktuella betänkandet beräknas debatteras i kammaren , och beslut kring ett eventuellt godkännande av regeringens förslag till strategi är planerat till . presenterade dock regeringen i ett pressmeddelande att de redan nu ger centrala myndigheter på ANDTS-området (, och länsstyrelserna) i uppdrag att påbörja arbetet med den förnyade strategin när det gäller politiken för ANDTS. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern, baserat på den kritik som har inkommit till genom olika partiers följdmotioner om propositionen med regeringens förslag till ny ANDTS-strategi, att det vore rimligt att hade godkänt strategin innan regeringen gav myndighetsuppdrag kring att påbörja arbetet med den nya strategin?
fr · H8112520 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2520 Regler för coronastöd av (SD) till Näringsminister (S) har släppt rapporten företagsamma som sorgligt nog visar att upplevt en massiv utslagning av företag . Rapporten visar att av landets jobbskapande små och medelstora företag hade slagits ut och att antalet företagsamma (ett mått framtaget av mäta antalet aktiva små och medelstora företag i olika delar av ) hade minskat med 26 600. Det stora problemet är således att välfungerande småföretag aldrig har fått den hjälp de behövt under pandemin, just för att coronastöden aldrig nått dem. Att staten inte kan leverera i en kristid som den vi befinner oss i kan ha förödande konsekvenser för enskilda individer som ser sitt livsverk braka samman. Det kan också ha långsiktiga konsekvenser då det uppenbarligen bidrar till ökad arbetslöshet. är tydliga med sin kritik gentemot . De menar att myndigheterna fokuserar på att följa otydliga lagar och regler i stället för att hjälpa företag att överleva och att denna prioritering också har ett högt pris av stress, oro och psykiskt lidande. Myndigheternas och i grund och botten regeringens oförmåga (eller ovilja) att hjälpa och stötta småföretagare måste brytas. Mot bakgrund av att ekonomiskt stöd till företag faktiskt bör ses som en investering lär även regeringen se detta som viktigt att tillhandahålla. Problemet är således att stöden inte kommer företagare till handa då byråkratin sätter käppar i hjulet. Enligt förefaller flera av de regler för stöd som finns vara mycket kortsiktiga och ogenomtänkta. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ till att förändra reglerna för utbetalning av stöd till företagare i syfte att minska byråkratin, och vilka övriga åtgärder avser ministern att vidta för att bistå företagare under pandemin?
fr · H8112521 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2521 Korrekt myndighetsinformation av (SD) till Socialminister (S) I fråga efter fråga har vi kunnat konstatera att har haft fel under pandemin. Vi har återkommande fått se exempel på hur den i tysthet ändrat information på sin hemsida, hur myndighetspersoner raderat mejl och hur man konsekvent tonat ned olika risker. Det finns uppenbara skäl till varför de redan så otydliga budskapen från myndigheten kommit att bli än otydligare. Så har vi också det här med strategi. Regelbundna tecken tyder på att herd immunity (flockimmunitet) har varit en central och viktig aspekt i myndighetens diskussioner. Även om socialministern konsekvent förnekar att det skulle finnas en sådan tanke i den svenska så kallade strategin (som hon plötsligt säger inte ens existerar) går det inte att förneka att experter från hela världen förknippar vägval under pandemin med just flockimmunitet. Utdrag ur korrespondens mellan statsepidemiolog och ledande företrädare för , som öppet haft en initial flockimmunitetsstrategi, visar vilken roll den svenske myndighetspersonen hade i att försöka påverka vägval. Han lyckades dock inte, och britterna bytte strategi (från mitigation till suppression) då de insåg faran med herd immunity. Otydligheten blir som sagt inte mindre efter att drabbades av detta fasansfulla virus. har i en ny granskning kunnat konstatera precis det vi är många som återkommande har sagt: har lämnat felaktiga uppgifter till allmänheten, och myndigheten har aktivt underdrivit allvaret i pandemin. När smittspridningen ökade med (enligt egen statistik) så beskrev statsepidemiologen ändå smittspridningen som ”en liten försiktig ökning”. Myndigheten bedömde märkligt nog att ökningen ändå skulle stabiliseras. Antagandet var att de svaga rekommendationer som utfärdats ansågs följas av allmänheten, vilket inte heller stämde då , MSB och Novus tydligt indikerade att folk följde rekommendationerna allt sämre. Trots regeringens kopiösa misslyckande med pandemihanteringen har socialministern fortsatt att lyssna till som hon sagt sig ha förtroende för. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att säkerställa att den information som lämnas från myndigheterna inom ministerns ansvarsområde är korrekt?
fr · H8112522 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2522 Offentlig barnanpassad krisinformation av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) För barn och unga har covid-19-pandemin medfört stora förändringar, exempelvis inställda fritidsaktiviteter och distansundervisning. Beslut som tagits för att minska smittspridningen har medfört allvarliga konsekvenser för barn . Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. Skyddsnätet har brustit för många barn. Vissa brister har varit kända före covid-19-krisen, andra har framhävts tydligt eller synliggjorts under krisen medan andra brister har uppstått i och med krisen. Det är hög tid att dra lärdomar av pandemin och de konsekvenser den medför för barnen som blivit alltmer lidande. ska efterlevas även under en kris, och samhället måste bli bättre på att se till att denna lag följs för att kunna stärka och skydda barn som redan befunnit sig i utsatthet. har fyra grundprinciper som utgör konventionens grundläggande värderingar: Barnets bästa (artikel 3). Barnets rätt till delaktighet och inflytande (artikel 12). Barn har samma rättigheter och lika värde (artikel 2). Barns rätt till liv, överlevnad och utveckling (artikel 6). Dessa fyra grundprinciper är inte mer ”värda” än de övriga rättigheterna i , men kan ses som grundpelare utifrån vilka de övriga rättigheterna ska tolkas. Det finns stora regionala skillnaderna i bedömningar av barns bästa som är mycket oroande när barnperspektivet brustit, likaså gäller bristen på information som borde ha varit riktad till barn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att det finns anpassad information till flera olika målgrupper, i synnerhet barn, vid en kris?
fr · H8112523 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2523 efterlevnad under en kris av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) ska efterlevas även under en kris, och samhället måste bli bättre på att se till att denna lag följs för att kunna stärka och skydda barn som redan befunnit sig i utsatthet. har fyra grundprinciper som utgör konventionens grundläggande värderingar: Barnets bästa (artikel 3). Barnets rätt till delaktighet och inflytande (artikel 12). Barn har samma rättigheter och lika värde (artikel 2). Barns rätt till liv, överlevnad och utveckling (artikel 6). Dessa fyra grundprinciper är inte mer ”värda” än de övriga rättigheterna i , men kan ses som grundpelare utifrån vilka de övriga rättigheterna ska tolkas. Beslut som tagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarliga konsekvenser för barn . Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. Skyddsnätet har brustit. Vissa brister har varit kända före covid-19-krisen, andra har framhävts tydligt under krisen medan andra brister har uppstått i och med krisen. Det är hög tid att dra lärdomar av pandemin och de konsekvenser som den medför för barnen som har blivit alltmer lidande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att efterlevs under en kris med tanke på de negativa konsekvenser som framkommit under covid-19-pandemin?
fr · H8112524 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2524 Barns delaktighet i krisberedskap av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Barns delaktighet är ett verktyg för att säkerställa barns rättigheter, enligt . Det innebär dock inte att barn per automatik ska ha direkt påverkansrätt över ett beslut eller bära ett ansvar för beslutets utgång. Barns delaktighet handlar snarare om att stärka upp själva beslutsprocessen. I om som lag under en samhällskris pekar man på att det i samtal med barn framkommer att när genomgripande åtgärder vidtas utan att de har förankrats bland barnen är acceptansen för och lojaliteten med åtgärderna svagare. Att barn ska erbjudas tillgång till information kan uppfattas som en självklarhet för delaktighet i alla former av beslutsfattande. Ett framgångsrikt delaktighetsarbete kräver att barnet har fått relevant information och att informationen är anpassad till barnets ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. I rapporten redovisar man att många av de barn man har pratat med vill bidra på ett meningsfullt sätt till samhället och i de åtgärder som vidtas för att stoppa smittspridningen. Dock vittnar barnen om brister i information, processer och återkoppling. Beslut som tagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarliga konsekvenser för barn . Det är hög tid att dra lärdomar av pandemin och de konsekvenser som den medför för barnen, som har blivit alltmer lidande. Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. Behovet av tydlig information och tydliga processer kan antas vara särskilt stort under en kris. Vid händelser som allvarligt påverkar samhällets funktion behöver barn få tillgång till information som är anpassad till dem utifrån ett tillgänglighetsperspektiv. För att barn ska kunna tillgodogöra sig samhällsinformationen och för att informationen ska vara anpassad på rätt sätt bör barn själva involveras i processen att ta fram information riktad till dem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att se över barns deltagande i frågor som rör samhällsinformation och krisberedskap?
fr · H8112525 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2525 Alla barns rätt till utbildning under en kris av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) Utbildningen i ska vara likvärdig, och alla ska ha lika tillgång till utbildning. Det innebär dock inte att utbildningen behöver utformas på samma sätt överallt. Ej heller att alla elever ska få lika mycket resurser. Utbildningen ska dock vara av likvärdig kvalitet, och varje elev ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt, oberoende av sin bakgrund eller vilken skola man går i. I tar ju inte ansvar framkommer det i deras samtal med barn och i enkäter till skolchefer i kommuner att förutsättningarna för att få en god skolgång ser olika ut beroende på var i landet man bor. Genom att involvera grupper av elever med olika förutsättningar i skolans beslutsprocesser kan likvärdigheten i utbildningen stärkas som den kompensatoriska förmågan ökar. Barns delaktighet och inflytande är en förutsättning för en likvärdig skola där elevernas lärande, kunskaper och erfarenheter tas till vara. Skolan har en skyldighet att se till att utbildningen fungerar oavsett vilken situation samhället befinner sig i. Men skolans roll är inte bara viktig för utbildningen i sig. En stor del av elevernas vardag tillbringas i skolan. Där möts alla barn, och skolans funktion som en social mötesplats där barn kan möta trygga vuxna är minst lika viktig som själva utbildningen. För barn i särskilt utsatta situationer kan utbildningen utgöra en möjlighet att ta sig ur en svår situation. som lag ska vara känd inom alla verksamheter och i synnerhet under pandemin där man har sett att skyddsnätet har brustit på flera nivåer. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur ämnar ministern verka så att skolans och huvudmännens uppdrag tydliggörs under en kris och att barn är delaktiga i uppföljningar av pandemins effekter?
fr · H8112526 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2526 förmåga att följa av Kopparklint (M) till Socialminister (S) I tar ju inte ansvar redogör man för att man bland annat har följt upp verksamhetschefer inom hälso- och sjukvården och . Den största utmaningen såg socialcheferna () i att göra barn och unga delaktiga i beslutsprocesser som rör dem. Man såg också att det finns utmaningar i att få hela organisationen att delta i utvecklingsarbetet med , samt att göra prövningar av barnets bästa. av socialcheferna är rädda att rättigheterna för vissa grupper av barn riskerar att nedprioriteras. Detta är något motsägelsefullt när av de tillfrågade verksamhetscheferna ser en utmaning i att göra barn och unga delaktiga i beslutsprocesser som rör dem. Barns möjlighet till delaktighet ökar om det finns tydliga rutiner för att lyssna på barn inför beslut som ska fattas inom en organisation. Beslut som tagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarliga konsekvenser för barn . Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. har vi en lag som säger att man måste skapa delaktighet för att säkerställa barns rättigheter, och den heter . Detta innebär dock inte att barn per automatik ska ha direkt påverkansrätt över ett beslut eller bära ett ansvar för beslutets utgång. Barns delaktighet handlar snarare om att stärka upp själva beslutsprocessen. I om som lag under en samhällskris pekar man på att det i samtal med barn framkommer att när genomgripande åtgärder vidtas utan att ha förankrats hos barnen är acceptansen för och lojaliteten med åtgärderna svagare. Att barn ska erbjudas tillgång till information kan uppfattas som en självklarhet för delaktighet i alla former av beslutsfattande. Ett framgångsrikt delaktighetsarbete kräver att barnet har fått relevant information och att informationen är anpassad till barnets ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. I rapporten redovisar man att många av de barn man har pratat med vill bidra på ett meningsfullt sätt till samhället och i de åtgärder som vidtas för att stoppa smittspridningen. Dock vittnar barnen om brister i information, processer och återkoppling. som lag ska vara känd inom alla verksamheter och i synnerhet under pandemin där man har sett att skyddsnätet brustit på flera nivåer. Inom där man möter utsatta barn är det synnerligen viktigt att få hela organisationen att delta i utvecklingsarbetet med och att göra prövningar av barnets bästa. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka så man inom följer som lag och har tydliga rutiner för hur man ska få barn delaktiga i beslutsprocesser som rör dem?
fr · H8112527 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2527 Svårigheten för att följa av Kopparklint (M) till Socialminister (S) måste följa och ha tydliga rutiner för hur man får barn och unga delaktiga i beslutsprocesser som rör dem men också att det säkerställs att hela organisationen deltar i utvecklingsarbetet med och att göra prövningar av barnets bästa. I ju inte ansvar redogör man för att man bland annat harföljt upp verksamhetschefer inom hälso- och sjukvården och . Där syns tydliga brister inom när man intervjuade socialchefer. Den största utmaningen såg socialcheferna () i att göra barnoch unga delaktiga i beslutsprocesser som rör dem. Man såg också att det finnsutmaningar i att få hela organisationen att delta i utvecklingsarbetet medbarnkonventionen, samt att göra prövningar av barnets bästa. Endast 14 procentav socialcheferna är rädda att rättigheterna för vissa grupper av barn riskeraratt nedprioriteras. Detta är något motsägelsefullt när av detillfrågade verksamhetscheferna ser en utmaning i att göra barn och ungadelaktiga i beslutsprocesser som rör dem. Barns möjlighet till delaktighet ökar om det finns tydliga rutiner föratt lyssna på barn inför beslut som ska fattas inom en organisation. Beslut somtagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarligakonsekvenser för barn . Barns rättigheter under pandeminhar fått stå tillbaka. har vi en lag som säger att man måste skapadelaktighet för att säkerställa barns rättigheter, och den heterbarnkonventionen. Detta innebär dock inte att barn per automatik ska ha direktpåverkansrätt över ett beslut eller bära ett ansvar för beslutets utgång. Barnsdelaktighet handlar snarare om att stärka upp själva beslutsprocessen. som lag ska vara känd inom alla verksamheter och isynnerhet under pandemin där man har sett att skyddsnätet brustit på fleranivåer. Inom där man möter utsatta barn är det synnerligenviktigt att få hela organisationen att delta i utvecklingsarbetet medbarnkonventionen och att göra prövningar av barnets bästa. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka så att alla inom i hela landet deltar i utvecklingsarbetet med och att göra prövningar av barnets bästa?
fr · H8112528 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2528 Barns röster om skolan under pandemin av Kopparklint (M) till Utbildningsminister (S) ”I skolan då har man ju också hjälp av lärarna. Sen om man jobbar hemma och man inte kan, då vet man inte vad man ska göra. Och blir det att man hamnar efter.” I tar ju inte ansvar presenteras vad barn berättat om sina upplevelser kring skolsituationen under pandemin. genomförde man samtal med 111 barn och unga mellan i socioekonomiskt utsatta kommuner som var särskilt drabbade av pandemin. De åsikter och reflektioner som barn har framfört till i arbetet med den här rapporten representerar inte alla barns åsikter utan ska ses som exempel. I rapporten har det också framkommit i samtal med barn och i enkäter till skolchefer i kommuner att förutsättningarna för att få en god skolgång ser olika ut beroende på var i landet man bor. Man berättar också att genom att involvera grupper av elever med olika förutsättningar i skolans beslutsprocesser kan likvärdigheten i utbildningen stärkas som den kompensatoriska förmågan ökar. Flera grupper beskriver att de har haft extralektioner eller läxhjälp i skolan som har tagits bort för att minska smittspridningen. Även läxhjälp från andra aktörer, till exempel civilsamhällesorganisationer, har ställts in. Flera barn resonerar om möjliga lösningar och berättar att de inte har involverats alls i skolans beslut att ta bort läxhjälp och extra stöd utanför skoltid och att det inte har funnits utrymme att komma med förslag på hur det skulle kunna genomföras. Barns delaktighet och inflytande är en förutsättning för en likvärdig skola där elevernas lärande, kunskaper och erfarenheter tas tillvara. Skolan har en skyldighet att se till att utbildningen fungerar oavsett vilken situation samhället befinner sig i. Men skolans roll är inte bara viktig för utbildningen i sig. En stor del av elevernas vardag tillbringas i skolan. Där möts alla barn, och skolans funktion som en social mötesplats där barn kan möta trygga vuxna är minst lika viktig som själva utbildningen. som lag ska vara känd inom alla verksamheter och i synnerhet under pandemin där man har sett att skyddsnätet har brustit på flera nivåer. För barn i särskilt utsatta situationer kan utbildningen utgöra en möjlighet att ta sig ur en svår situation. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur ämnar ministern verka så att barns röster om skolsituationen under pandemin görs hörda och att deras behov tillgodoses enligt framkomna önskemål?