ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111559 · 2021-01-29 00:00:00 — Fråga 2020/21:1559 Tidsplanen för vaccination mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) I Kommuner och Regioners delrapport 2 om regionernas planering avseende vaccinering mot covid-19 (daterad ) finns en avrapportering från regioner om deras fortskridning av arbetet med överenskommelsen som slutits med . I delrapporten står det bland annat följande: ”Det finns en påtaglig oro för att fördröjningar och förändringar i vaccinleveranser riskerar att påverka planeringsförutsättningar för och genomförandet av vaccinationerna både . SKR bedömer detta som den största övergripande risken för att nå överenskommelsens målsättningar i det fortsatta arbetet med vaccinationerna mot covid-19.” Under en myndighetsgemensam pressträff sa statsepidemiolog att det som håller tillbaka en snabbare vaccineringstakt var antalet vaccindoser som levereras. Resurser för högre vaccinationstakt finns – men antalet tillgängliga doser sätter stopp för det. Därtill sade han att tidsplanen för vaccinationen har beräknats utifrån utlovade leverans. har aviserat att det utlovade antalet vaccindoser ej kommer att kunna levereras. Slutsatsen som går att dra är således att nu befinner sig i ett mycket kritiskt läge för att hålla nuvarande tidsplan för vaccinering av befolkning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att tidsplanen för vaccinering av befolkningen hålls?
frs · H8121002 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1002 av (C) Högspecialiserad vård har frågat mig vilka förändringar av regelverket kring högspecialiserad sjukvård jag kommer föreslå för att inte , , och ska utarmas. Nationell högspecialiserad vård avser så avancerad eller sällan förekommande vård att den av kvalitetsskäl bedrivs som mest vid fem sjukhus i landet. beslutar om vilken hälso- och sjukvård som utgöra nationell högspecialiserad vård och på hur många enheter sådan vård ska bedrivas. vård beslutar om var vården kommer att bedrivas, dvs. vilken eller vilka regioner som beviljas tillstånd att bedriva vården. Jag instämmer med frågeställaren hur viktigt det är i sammanhanget att akutsjukvården säkerställs och att alla universitetssjukhus har goda förutsättningar för att klara sitt uppdrag. har därför i uppdrag att löpande följa upp och återrapportera om genomförandet av nationell högspecialiserad vård. I uppdraget ingår att analysera konsekvenserna för akutsjukvården i arbetet med nivåstrukturering. har utvecklat ett uppföljningssystem som ger en bild av bland annat remitteringsmönster, väntetider och olika resultat som till exempel komplikationer och överlevnad. Just nu har regeringen inga planer på att förändra regelverket för nationell högspecialiserad sjukvård, men följer noggrant frågan utifrån uppdrag och tillkännagivande.
frs · H8121005 · 2021-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1005 av (C) Kommunikationer till och från har ställt en fråga till mig om kommunikationerna till och från . Frågan är ställd mot bakgrund av den översyn av servicenivån som initierat och som innebär att man från och med vintersäsongen 2020/2021 kommer att upphöra med stakning av skoterled, extra färjeturer vid evenemang samt varmhållning av väntkur. Inledningsvis vill jag börja med att redogöra för vilket ansvar har när det gäller Holmötrafiken. Regeringen gav 2007 dåvarande i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en förbindelse till och från i huvudsaklig överensstämmelse med förhandlingsman . uppgörelse. Avtal har tecknats med kommun, och Region . Det ankommer på att i dialog med berörda parter se till att kommunikationerna fungerar i enlighet med intentionerna i avtalet .
frs · H8121006 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1006 av (SD) Tiggande EU-medborgare har frågat justitie- och migrationsministern om han och regeringen avser att vidta några nya åtgärder så att ambitionen att tiggeriet ska upphöra börjar ge resultat i närtid. Frågan har överlämnats till mig. I en dom från meddelad slås fast att kommuner får reglera passiv penninginsamling på offentlig plats (tiggeri) genom lokala ordningsföreskrifter. Enligt domen finns det ett utrymme att införa lokala ordningsföreskrifter som begränsar penninginsamling, förutsatt att de är tillräckligt tydliga med sitt syfte och avgränsade i sitt geografiska tillämpningsområde. Det pågår inget arbete med att ta fram ny reglering. Det kommunala självbestämmandet är starkt i och finns det ett ställningstagande som tydliggör vad som är möjligt att göra inom ramen för gällande lagstiftning. Jag kommer dock även fortsättningsvis följa den här frågan noggrant. Jag vill understryka att regeringen är bekymrad över att personer som vistas tillfälligt i tigger för sin försörjning och att denna grupp lever under ovärdiga förhållanden. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa utsatthet, stärka det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering samt underlätta för och andra myndigheter att agera mot brottslighet som förekommer. Det är också en polisiär uppgift att upprätthålla allmän ordning och ingripa till exempel när personer uppträder ordningsstörande, skräpar ner eller begår brott. EU-medborgare omfattas av unionens regler om fri rörlighet och viseringsfrihet. Det är inte möjligt för – eller något annat EU-land – att genom ett ensidigt beslut införa viseringskrav gentemot en annan medlemsstat. När det gäller dessa utsatta EU-medborgare arbetar regeringen bland annat med att påverka levnadsförhållandena i hemländerna för att åstadkomma skillnad och hållbarhet på lång sikt. Regeringen tecknade 2015 och 2016 samförståndsavtal med både och . Vidare har länsstyrelserna ansvarat för regionala kompetensutvecklingsinsatser i frågor som rör utsatta EU/EES-medborgare, riktade mot myndigheter, kommuner och de av det civila samhällets organisationer som möter målgruppen. Kompetensutvecklingsinsatserna har utgått från regionala behov och är baserade på kunskapsstöd från statliga myndigheter samt den kunskap och information som sammanställts av den nationella samordningen vid i –2019.
frs · H8121013 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1013 av (S) Hälsofrämjande arrangemang i coronatider har frågat mig om jag och regeringen är beredda att möjliggöra smittsäkra evenemang utifrån ett folkhälsoperspektiv . Frågan gäller idrottsevenemang som har begränsats av förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. regleras begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 i den tillfälliga lagen och förordningen om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. Med anledning av det mycket allvarliga läget är det som huvudregel förbjudet att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, t.ex. tävlingar och uppvisningar i sport och idrott, med fler än 8 deltagare. Detta är en mycket ingripande åtgärd som saknar motstycke i modern tid. Allmänna sammankomster och offentliga tillställningar är dock riskfyllda från smittskyddssynpunkt, främst eftersom de kan innebära att för varandra okända personer samlas och tillbringar tillsammans i varandras fysiska närhet. har smittspridningen ökat drastiskt och för att läget inte ska förvärras är det viktigt att de fysiska kontakterna människor emellan fortsatt begränsas i hela landet. Det har därför ansetts vara nödvändigt att den aktuella begränsningen kvarstår ännu . Den tillfälliga covid-19-lagen och förordningen möjliggör dock mer ändamålsenliga och träffsäkra regleringar. Förslag till en justerad och mer anpassad reglering för verksamheter som omfattas av allmänna sammankomster och offentliga tillställningar kommer därför så snart det är möjligt att tas fram utifrån löpande bedömningar av det pandemiska läget. I detta arbete har fått i uppdrag att, utifrån rådande och framtida smittläge, analysera vilka smittskyddsåtgärder som bör vidtas vid olika grader av smittspridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 . Uppdraget ska delredovisas senast den 20 med start , eller mer frekvent vid behov utifrån myndighetens bedömning av det epidemiologiska läget, så länge covid-19-lagen gäller. Regeringen arbetar således med att möjliggöra fler smittsäkra evenemang .
frs · H8121017 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1017 av (M) Gränskontroll av resande från grannländer med anledning har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder i syfte att öka kontrollen av inresande från våra grannländer med anledning av smittspridningen av covid-19. Som ett led i arbetet med att bekämpa smittspridningen av covid-19 fattade regeringen ett beslut som kraftigt inskränkte möjligheterna till inresa i från och . Redan tidigare hade dock regeringen vidtagit åtgärder för att begränsa antalet resor till . fattade regeringen beslut om ett tillfälligt inreseförbud från länder utanför EU som förlängdes och gäller till och med . Det särskilda inreseförbudet gentemot och innebär också att utländska medborgare som reser från till ska kunna uppvisa ett negativt provsvar från testning för pågående covid-19-infektion som har utförts före ankomsten. I syfte att stoppa smittspridningen av covid-19 har regeringen således vidtagit en rad åtgärder avseende resor till från andra länder. Jag följer givetvis utvecklingen mycket noga och regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om så skulle behövas.
frs · H8121018 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1018 av (SD) IS-anslutna i och , fråga 2020/21:1141 av (SD) Återvändande IS-terrorister samt fråga 2020/21:1126 av (M) Polisens bistånd till IS-återvändare. har frågat mig om jag och regeringen har gjort en ny bedömning som innebär att IS-anslutna i eller nu kan räkna med svenska myndigheters hjälp att komma till . har frågat mig hur jag kan motivera att svensk personal skickas till andra länder för att med skattemedel föra vuxna terrorister till , och om jag menar att det är rimligt att så sker framöver. Slutligen har frågat justitie- och migrationsminister om han har någon information som bekräftar eller pekar på att svensk polis ska ha bistått myndiga IS-personer att återvända till . Frågan har överlämnats till mig. Frågan om ansvarsutkrävande och lagföring av de individer som har begått brott i och är fortsatt en prioriterad fråga för regeringen. På inget sätt har regeringen ändrat uppfattning, vi står fast vid att lagföring i första hand bör ske i regionen. De svenskar som trots den striktaste formen av reseavrådan rest till och kan inte räkna med hjälp från svenska myndigheter om de senare vill återvända till . Undantaget är barn till IS-anslutna svenskar som även fortsatt ska få den hjälp som är möjlig. Om individer, både barn och vuxna, återvänder till från tidigare IS-kontrollerade områden finns en väl fungerande samverkan mellan flera myndigheter, socialtjänst och andra aktörer. Såväl som Säkerhetspolisen kan komma att utreda brottslig verksamhet om sådan misstänks föreligga, till exempel brott mot mänskligheten, folkmord, krigsbrott eller terroristbrottslighet. Ett sådant arbete pågår just . Center mot våldsbejakande extremism (CVE) ansvarar för en upparbetad struktur för samverkan med berörda kommunala aktörer. Jag kan konstatera att de medieuppgifter som ligger till grund för , och frågor har tillbakavisats av .
frs · H8121019 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1019 av Boriana (M) Miljöincitament i tonnageskatten Boriana har frågat mig om jag avser att verka för en skyndsam översyn av tonnageskatten där bland annat möjligheten till miljödifferentiering av skatten beaktas. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft .
frs · H8121020 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1020 av (SD) och energisystemet har frågat mig om jag och regeringen avser att ge i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario för energisystem på lång sikt. har granskat hur skatteintäkterna från klimat- och energi-området går in i regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. De drar slutsatsen att beräkningarna överskattar statens intäkter från energi- och miljöskatter på och att bör ges i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario över energianvändning på lång sikt. Regeringen arbetar kontinuerligt med att förbättra underlag och metoder när det gäller att bedöma finanspolitikens hållbarhet. förslag är ett välkommet underlag i detta arbete och vi kommer på sedvanligt vis återkomma till med en skrivelse där vi närmare redogör för vilka åtgärder vi kommer att vidta med anledning av förslaget. Jag bedömer dock att den överskattning av inkomsterna från energi- och miljöskatter som menar kan uppkomma på lång sikt, inte är av en omfattning som äventyrar finanspolitikens hållbarhet eftersom den är begränsad i förhållande till det totala skatteuttaget
frs · H8121025 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1025 av (M) Överrepresentation av äldre som offer för dödsbränder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda en lucka i lagen och äldres överrepresentation som offer för dödsbränder. står inför flera utmaningar som påverkar arbetet med skydd mot brandolyckor, bland annat på grund av förändrade demografiska förhållanden och ökade möjligheter att få vård och omsorg i sitt eget hem. Arbetet med skydd mot bränder måste utvecklas i takt med samhällsförändringarna och utgå från den enskildes förutsättningar och behov av skydd. Som utgångspunkt gäller att var och en har eget ansvar för brandskydd i sin bostad. Det är ett ansvar som många tar, med tanke på att spisvakten/spistimern är en av de vanligaste bostadsanpassningsåtgärderna som beviljas och att den är en brandskyddsåtgärd. ska dock, enligt socialtjänstlagen, verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden. ska även verka för att äldre människor får goda bostäder och ska därutöver ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet. Det kommande nya nationella målet i lagen om skydd mot olyckor för den brand- och olycksförebyggande verksamheten innebär att verksamheter ska planeras och organiseras så att de effektivt bidrar till att förebygga bränder och andra olyckor samt förhindra eller begränsa skador till följd av bränder och andra olyckor. Särskild vikt ska läggas vid att förhindra människors död och andra allvarliga skador. Lagändringen träder i kraft . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och har arbetat fram ett stöd till yrkesverksamma inom om hur man på olika sätt kan stödja den enskilde hur brandskyddet kan stärkas, om den enskilde är mer riskutsatt. Stödet finns publicerat på . Det finns många sätt att med enkla medel skydda särskilt riskutsatta personer. Det är därför viktigt att kunskapen ökar kring behovet av stärkt brandskydd. För att nå dem med information och andra åtgärder kan det finnas ett behov av samverkan mellan andra nämnder och förvaltningar inom kommunerna, som till exempel den kommunala räddningstjänsten och socialförvaltningar. Regeringen kommer att följa utvecklingen av det brandförebyggande arbetet.
frs · H8121027 · 2021-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1027 av (M) Regeringens syn på som flyghub har frågat vad näringsministern och inte Swedavia avser göra för att ska bli en attraktiv flygdestination. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är ett statligt helägt bolag som har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Beslut om investeringar på är liksom andra frågor av operativ karaktär ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att hantera inom ramen för bolagets uppdrag. har konstaterat att det ej finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av rullbana på . Statsrådet har svarat på fråga 2019/20:1604 av , fråga 2019/20:1625 av och fråga 2019/20:1626 av där det framgår att regeringen har förtroende för bolagets styrelse och ledning och delar deras bedömning. arbete är avslutat . Förutsättningarna för flyget har förändrats påtagligt, både genom spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 samt genom ett minskat flygande även . arbete har varit värdefullt och kommer kunna fortsätta vara en del av regeringens arbete framöver som detta behöver utgå från den förändrade situationen på flygmarknaden.
frs · H8121028 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1028 av (SD) Åtgärder för ökad kunskap om smittspridning har frågat mig hur jag ser på att myndigheter och kommuner bidrar till att sprida klipp som exemplifierat, och om de kan förvänta sig att jag agerar för att öka kunskapen om hur aerosoler sprids. har återkommande informerat om hur covid-19 sprids och vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska smitt-spridningen. Det kommer myndigheten fortsatt göra. I varje region finns smittskyddsläkare som bistår verksamheter, inklusive kommuner, med kunskap om covid-19.
frs · H8121030 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1030 av (SD) Återaktualisering av lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser har frågat statsrådet vad hon avser att uppnå genom tvång med den nya aktualiseringen av lagförslaget om kvotering i bolagsstyrelser. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen för en politik som går ut på att bekämpa hämmande könsnormer och strukturer. Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att forma sina liv och nå befattningar som ger makt och inflytande. De ledande svenska företagens styrelser och ledningsgrupper har historiskt sett haft en mycket låg andel kvinnor. Inom togs därför fram en promemoria med lagförslag om jämn könsfördelning bland styrelseledamöter i börsbolag (Ds 2016:32). Promemorians förslag på tvingande lag bidrog till att sätta frågan högt uppe på agendan och ledde till en ökad aktivitet hos börsbolagen i frågan om könsfördelning i styrelser. Tyvärr beslutade om ett tillkännagivande som innebär att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen (bet. 2016/17:CU6 punkt 1). Jag kan konstatera att framstegen som en följd av det har stannat av . Regeringen har därför inte vidtagit några åtgärder för att genom lagstiftning påverka könsfördelningen i bolagsstyrelser. lades den nämnda promemorian till handlingarna genom ett beslut i . Regeringen meddelade att ovan berörda tillkännagivande därmed kan anses slutbehandlat (se prop. 2020/21: 194 s. 50). Det finns därför inte några ytterligare åtgärder planerade i den här frågan.
frs · H8121031 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1031 av (M) Häktade som kan kommunicera med varandra trots restriktioner har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att lösa de allvarliga brister som framkommit på flera häkten då häktade har kunnat kommunicera med varandra trots restriktioner. Regeringens åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället har bidragit till att beläggningen i både häkte och anstalt har ökat. Med anledning av den ökande beläggningen befinner sig Kriminalvården nu i ett expansivt utbyggnadsskede. I förra årets budget tillfördes Kriminalvården betydligt höjda anslag med 2020, 2021 och . fortsätter regeringen att stärka Kriminalvårdens kapacitet genom ytterligare stora tillskott om 2021, 2022 och . Dessa stora satsningar ger förutsättningar att fortsätta bygga ut och skapa fler platser. Kriminalvården bygger nu ut befintliga anläggningar och bygger även nya häkten och anstalter runt om i . Dessa nya anläggningar kommer att vara bättre anpassade till dagens beläggningssituation och de utmaningar myndigheten står inför när det gäller bland annat isoleringsbrytande åtgärder i häkte och säkerhet. För att effektivt bekämpa brottslighet är det viktigt att kunna använda tvångsmedel mot personer som är misstänkta för brott. Det är även viktigt att vid behov kunna begränsa dessa personers kontakter med omvärlden. Att Kriminalvården förmår upprätthålla de restriktioner som meddelats är av stor betydelse för en kommande rättsprocess och för att lagföring ska kunna ske. Jag förväntar mig därför att Kriminalvården vidtar de åtgärder som krävs för att förhindra att rättsprocessen störs av att häktade kommunicerar med varandra.