frs · H8122720 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2679 av (SD) En svensk myndighetsaffär med , 2020/21:2691 av (SD) En svensk myndighets miljardaffär med , 2020/21:2694 av (M) Svenska skattepengar till diktaturer, 2020/21:2698 av (M) och utrikespolitiska linje, 2020/21:2717 av Boriana (M) Svenska skattebetalares pengar till diktatur samt 2020/21:2720 av Boriana (M) och , , och har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att () beslutat om att ställa ut offerter om exportkreditgaranti för affärer i . och har dessutom frågat utrikesministern en fråga inom samma ämne. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringens ståndpunkt om den oroväckande utvecklingen i är glasklar, vi har varit tydliga i vår hållning avseende det förfuskade presidentvalet, den omfattande repressionen och brotten mot mänskliga rättigheter. och EU har markerat mot regimen genom att tydligt fördöma våldet och valfusket. är pådrivande för en tydlig och konsekvent politik från EU:s sida gentemot , inklusive vad gäller sanktioner. EU har infört ett vapenembargo mot och ett embargo mot utrustning som kan användas för internt förtryck. EU har också – som reaktion mot det förtryck som råder, och de belarusiska myndigheternas agerande efter det förfuskade valet , i flera omgångar infört riktade sanktioner mot utvalda individer och företag. EU är överens om att våra åtgärder inte får leda till att befolkning isoleras eller drabbas ännu hårdare. Här spelar handelspolitiken en viktig roll. Och svenska företag kan med sin närvaro i världen vara en positiv kraft genom att verka för ökad handel, spridning av miljövänliga varor och tekniker, utveckla infrastruktur samt vara bärare av värderingar om jämställdhet och arbetstagares rättigheter. Det finns inom EU ingen generell handelsbojkott mot . Det är inte förbjudet för svenska företag att exportera varor och tjänster till som inte omfattas av EU:s vapenembargo och embargo mot utrustning som kan användas för internt förtryck. () uppdrag är att främja svensk export genom att utfärda exportkreditgarantier även till svåra marknader i länder, dvs länder som inte är fullt ut demokratiska och där medborgarnas grundläggande rättigheter inte respekteras. Det är just på dessa marknader där det finns höga risker som svenska företag söker en exportkreditgaranti för att minska risken att inte få betalt för sin export. De exportkreditgarantier som EKN utfärdar finansieras med garantitagarnas , och är därmed en myndighet utan årliga anslag. Myndigheten har ett viktigt och komplext uppdrag. så har mänskliga rättigheter fått en ökad betydelse i styrningen av myndigheten. fattade regeringen beslut om en ny myndighetsinstruktion. Det står i denna att myndigheten ska integrera ett hållbarhetsperspektiv, socialt, ekonomiskt och miljömässigt, i hela sin verksamhet. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska vara vägledande för detta arbete. Genom att lägga in dessa krav i regeringens instruktion till EKN har vi säkrat att detta är ett grundläggande och långsiktigt uppdrag för myndigheten (till skillnad från när det var uppdrag i regleringsbrevet som bara gäller ). Inför alla projekt ska myndigheten analysera miljömässiga och sociala hållbarhetsrisker som en del av den samlade riskbedömningen. Myndigheten ska avstå från att medverka i affärer där förhållandena inte är acceptabla eller där affären kan ha negativ påverkan på mänskliga rättigheter. Sedan beslutade om att ställa ut garantiofferter till affären i har nya uppgifter om omständigheterna kring affären inkommit. Den information som kom UD till del har EKN erhållit. EKN fattade då beslut att inte ställa ut exportkreditgarantin i väntan på ytterligare analys av uppgifterna. Den nya instruktionen till myndigheten har varit gällande nu och ska givetvis följas upp vid ordinarie myndighetsdialog.