ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121868 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1868 av (KD) Förenklingar för ägarlägenheter har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att underlätta bildandet av ägarlägenheter. Regeringen har vidtagit många åtgärder för att öka bostadsbyggandet och för att säkerställa tillgången till olika typer av boenden. Bland annat har regeringen infört investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre. Investeringsstödet har lett till att det byggts nästan 38 700 bostäder med lägre hyra. Sedan regeringen tillträdde 2014 har bostadsbyggandet ökat kraftigt. färdigställdes det fler bostäder än 2014. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare att komma in på den ägda bostadsmarknaden. betänkande Från hyresrätt till äganderätt lämnas förslag som skulle göra det möjligt att omvandla befintliga hyreslägenheter till ägarlägenheter. Flera remissinstanser ifrågasatte dock behovet av reformen. Efter ett uppföljande samrådsmöte som höll kan det konstateras att det inte heller finns något påtagligt intresse för ägarlägenheter på marknaden. En anledning till det är att bostadsrätten är en väl inarbetad boendeform för den som kan och vill investera i sitt boende.
frs · H8121869 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1869 av (SD) Svenska ekonomiska intressen i internationella har frågat mig hur jag samverkar med finansmarknadsministern vad gäller verksamheter som skogsskötsel och skogsindustri, svensk vattenkraft och svenska biobränslen, så att de bedöms positivt såväl av WTO och EU som av andra internationella handelsöverenskommelser, så att potential att fungera som föregångsland beträffande storskalig industriproduktion med låga nettoutsläpp av koldioxid kan förverkligas. har verkat för att WTO ska liberalisera handeln med klimatvänliga varor och tjänster och arbeta för en mer hållbar handel för att underlätta den gröna omställningen. EU:s meddelande om den handelspolitiska översynen som publicerades har tagit fasta på de svenska prioriteringarna och har ett ökat fokus på hållbarhet. Inom WTO har också bildats en grupp av 50 länder i vilken EU ingår som kommer att verka för ökat fokus på hållbarhet. För svensk industri som ligger i framkant vad gäller klimatsmarta lösningar är detta en positiv utveckling. Beträffande taxonomin tog regeringen en aktiv roll i förhandlingarna om taxonomiförordningen och fortsätter att agera aktivt för svenska intressen när kommissionen nu arbetar med att ta fram en första delegerad akt till förordningen. Regeringen har direkta kontakter med kommissionen liksom andra medlemsstater, och har även deltagit i kommissionens konsultation om utkastet till delegerad akt. De ståndpunkter som regeringen driver har stämts av med och hanteringen av skog, vattenkraft och bioenergi i taxonomin är högt prioriterade frågor. Regeringen har påtalat väsentliga brister i utkastet till delegerad akt på de här områdena. Om kommissionen gör andra tolkningar än vad medlemsstaterna avsåg med taxonomiförordningen, till exempel om taxonomin riskerar att vara kontraproduktiv i arbetet med att ställa om samhället mot en hållbar utveckling, så kommer regeringen att agera. Som utrikeshandelsminister kommer jag fortsatt verka för en hållbar handel som värnar svenska intressen.
frs · H8121870 · 2021-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1870 av Kopparklint (M) Vattenförsörjningen vid attentat Kopparklint har frågat inrikesministern vilka åtgärder han ämnar vidta med tanke på händelsen i , så att vattenförsörjning är säkerställd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Dricksvattenförsörjning är en av våra viktigaste samhällsfunktioner och behöver skyddas. Händelser som den som rapporterats i media om intrång i styr- och övervakningssystem för dricksvattenproduktionen behöver tas på stort allvar. Utöver redan pågående arbete med att trygga försörjningen av dricksvatten inom ramen för arbetet med samhällets krisberedskap har regeringen adresserat frågan i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–-2025. Regeringen har för avsatt till uppbyggnaden av livsmedelsberedskapen och åtgärder inom dricksvattenförsörjning inom ramen för ett förstärkt civilt försvar. För att kunna möta hot mot dricksvattenförsörjningen har regeringen bland annat gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett rapporteringssystem för att fånga upp signaler om hot mot dricksvattenförsörjningen. Detta arbete ska redovisas till regeringen . För att upprätthålla dricksvattenförsörjning krävs också tillgång till ett antal kemikalier som används i beredningsprocessen vid vattenverken. bedriver ett intensifierat arbete med att säkra försörjningen av dessa dricksvattenkemikalier. Syftet är att bidra till en ökad robusthet när det gäller försörjningen av dricksvattenkemikalier. Detta sker bland annat genom en privat-offentlig samverkan med berörda aktörer.
frs · H8121871 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1871 av Amineh Kakabaveh (-) Massavrättningarna i Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag kommer att kräva att den iranska regimen stoppar den våg av massarresteringar med åtföljande summariska rättegångar och avrättningar som sveper över landet så att politiska fångar som kan försättas på fri fot Som jag nämnt vid tidigare interpellationer och även i svar på flera riksdagsfrågor – bl.a. 44, 50, 142, 273, 325 och 549, 1046, 1060 och 1506 under nuvarande riksdagsår – är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i fortsatt mycket allvarligt. UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , visar tydligt på allvarliga brister vad gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna, inklusive diskriminering av etniska och religiösa minoriteter. Jag delar frågeställarnas djupa oro över situationen i landet. De senaste uppgifterna om massarresteringar och avrättningar som ska ha drabbat individer från etniska och religiösa minoriteter är alarmerande och regeringen följer utvecklingen noggrant. Skyddet av och respekten för de mänskliga rättigheterna är en central del i relation med . Regeringen lyfter regelbundet dessa frågor i bilaterala kontakter på olika nivåer, inklusive jag i mina samtal med utrikesminister . Dialogen är tydlig och rak. är den inriktad på systemfrågor och ibland på specifika fall. agerar också genom EU där vi bidrar till gemensamma uttalanden och deltar i uppvaktningar av de iranska myndigheterna i ärenden som rör mänskliga rättigheter, ofta till stöd för enskilda fångar. har argumenterat för att en EU-delegation bör upprättas i . Det skulle göra dialogen mellan och , om bland annat de mänskliga rättigheterna, mer effektiv. kommer naturligtvis fortsätta ta upp de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska och religiösa minoriteters rättigheter, i vår bilaterala dialog med .
frs · H8121872 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1872 av (M) om solcellsstöd utan övergångsregler, samt på fråga 2020/21:1877 av (M) om Solcellsstöd och ändrade fakturor har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att hjälpa de privatpersoner som har hamnat i kläm mellan de olika stödsystemen när investeringsbidraget för solceller ersattes med ett grönt avdrag. har även frågat näringsministern på vilka legala grunder myndigheter kan uppmuntra privatpersoner att begära ändringar i redan bokförda fakturor, och vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta i de fall som leverantören inte vill göra detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag kan bara hänvisa till mitt tidigare svar på fråga 2020/21:1604 om Övergångsregler för solceller. De myndigheter som hanterar stödet har kontinuerligt informerat om förutsättningarna för att beviljas stöd. På länsstyrelsernas hemsidor har det funnits information om hur stor kön av sökanden har varit och till hur många det funnits medel för att hantera och bevilja stöd. Det har också informerats om att det inte funnits någon garanti att få sin ansökan beviljad givet den begränsade budgeten för stödet. De som genomfört sin investering utan att ha fått besked om beviljat bidrag har därmed inte kunnat vara säkra på stödet. Vad gäller information från vissa länsstyrelser och rättsliga experter vill jag som statsråd inte kommentera myndigheters beslut i enskilda ärenden eller frågor som rör tillämpningen av lag. Det system som införts med skattereduktion för installation av grön teknik utgår inte från en begränsad budget. Därför väntas inte samma problematik uppstå.
frs · H8121873 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1846 av (V) Stängd gräns mellan och , fråga 2020/21:1873 av (KD) Problem för arbetspendlare till och fråga 2020/21:1839 av (M) Det extraordinära läget i gränsregionen i har frågat mig vilka åtgärder jag och den är beredda att vidta för att hjälpa de medborgare som inte kan pendla till sina arbetsplatser i på grund av den stängda gränsen. har frågat arbetsmarknadsminister vilka åtgärder hon vidtagit med anledning av den stängda gränsen mellan och . har frågat finansminister om hon avser att ta något initiativ för att staten ska gå in med stöd och insatser till de människor i gränsregionerna som hamnat i denna utsatta situation. Frågorna har överlämnats till mig. Då frågorna rör situationen längs gränsen mellan och väljer jag att svara på dem samlat. Jag har redogjort för mitt arbete för att lösa problemen för de svenskboende gränspendlarna och underlätta resande över den svensk-norska gränsen i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1645 av (C) och fråga 2020/21:1649 av (M). I tillägg till mitt tidigare svar vill jag redogöra för den nuvarande situationen. Situationen längs den svensk-norska gränsen är fortsatt allvarlig. Gränspendlare som bor i och som arbetar i får fortfarande inte passera gränsen om de inte arbetar inom sektorer som definierar som samhällskritiska. Som konstaterar, påverkar situationen såväl svenska som norska kommuner i våra tätt integrerade gränsregioner. Jag vill understryka att inreseförbud från undantar all arbetspendling, just för att undvika att skapa hinder för vår gemensamma nordiska arbetsmarknad. Frågan om utebliven kompensation för de svenskboende gränspendlarna är högt prioriterad av regeringen. Vi har intensifierat dialogen med och har kontakter mellan våra ansvariga myndigheter och statsråd för att få till stånd en lösning. De svenska gränspendlarna har norska arbetsgivare, vilket betyder att det i första hand är ansvar att kompensera dem om de inte tillåts komma till sina arbeten. Det är fortfarande oklart om och i så fall hur planerar att kompensera gränspendlarna för deras inkomstbortfall, eller om planerar att åter tillåta gränspendlarna att komma in i landet. Den norska regeringen har meddelat oss att de överväger olika typer av lösningar. måste ta ansvar för de allvarliga konsekvenser som inreserestriktionerna orsakar. Det är en förutsättning för att det vardagliga livet i gränsregionerna och det bredare nordiska samarbetet ska fungera. Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av nödvändiga åtgärder. Jag och mina kollegor i regeringen kommer att fortsätta vår dialog med om de problem som de norska inreserestriktionerna orsakar. Gränspendlarna får inte lämnas i sticket. Vi kommer inte nöja oss förrän vi funnit en lösning på situationen. Den goda relationen och de nära kontakterna vi har med vårt grannland gör att vi har goda förutsättningar för att hitta lösningar.
frs · H8121874 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1874 av (M) Utflyttning av trålgränsen i har frågat mig om jag kan klargöra min inställning då det gäller frågan om utflyttning av trålgränsen, och vilken min bedömning är av hur en flytt skulle påverka det småskaliga fisket. Diskussionen kring denna fråga har som beskrivit pågått . Som jag i svar till redogjorde för, pågår arbete med att samla in tillräckligt vetenskapligt underlag som syftar till att utröna vad som orsakar en nedåtgående trend hos vissa kustbestånd. En medlemsstat får vidta så kallade icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden och för att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för de ekosystemen inom en gräns på från dess baslinje. Det framgår av artikel 20 i och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av om den gemensamma fiskeripolitiken. Det förutsätter dock att det finns tillräckliga vetenskapliga underlag som visar att det finns orsakssamband för att vidta åtgärder. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag för bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag, hav och fiskresurserna. , genom Havs- och vattenmyndigheten, genomför kontinuerligt datainsamling avseende fiskbestånden genom årliga övervakningsprogram. Tyvärr finns nedåtgående trender för strömmingen i centrala . Orsakerna till de nedåtgående trenderna är dock inte entydiga eftersom det saknas tillräckliga kunskapsunderlag. Det är många faktorer utöver fisket som kan påverka sillen eller strömmingen. I tillägg till det årliga övervakningsprogrammet genomförs och planeras en rad olika enskilda projekt rörande flera fiskbestånd, däribland sill, för att öka kunskapen och hantera befintliga kunskapsluckor i syfte att försöka fastställa orsakssamband utifrån en ekosystemansats. Tillräckliga vetenskapliga underlag som tydliggör orsakssamband är en förutsättning för att bedöma vilka åtgärder som är rätt att vidta för bevarande och förvaltning av fiskbestånden. Regeringen har därför uppdragit till Havs- och vattenmyndigheten att utreda hur fiskeregleringarna kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Jag följer arbetet med att förbättra miljösituationen och kunskapen om fiskbestånden i men kommer inte föregå detta uppdrag.
frs · H8121876 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1876 av (M) Direktavskrivna polisanmälningar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att polisanmälningar gällande internetrelaterade bedrägeribrott ska omhändertas och utredas på ett rättssäkert sätt så att personuppklaringsprocenten för brotten i fråga ökar. har sedan internrevisionens granskning vidtagit åtgärder för att förbättra hanteringen av bedrägeribrott. Verksamheten har även tillförts ökade resurser. Myndigheten arbetar därtill med en uppföljande granskning. Enligt verksamhetsstatistik har antalet bedrägeriärenden som myndigheten redovisar till åklagare för beslut i åtalsfrågan ökat med totalt . En större andel av de utredda brotten redovisas också till åklagare Vi ska komma ihåg att bedrägerier är ett omfattande brottsområde i snabb utveckling. har antalet anmälda bedrägeribrott ökat med . Det stora inflödet medför en obalans mellan brottsvolymen och de tillgängliga utredningsresurserna inom rättsväsendet. Regeringens resursförstärkningar av är därför en mycket viktig åtgärd för att öka kapaciteten. I förhållande till 2016 har antalet polisanställda nu ökat med närmare 5 500 personer, målet är 10 000 fler polisanställda till 2024. ska vi vara medvetna om att brottsvolymen när det gäller bedrägeribrott är så omfattande att ökade resurser till rättsväsendet inte kan stå i proportion till den. De viktigaste insatserna för att minska bedrägeribrottsligheten är därför de förebyggande åtgärderna. Här har inte bara staten utan också näringslivet och den finansiella sektorn ett stort ansvar. Ett bedrägeribrott som är vanligt förekommande och som ofta direktavskrivs är kortbedrägeri utan det fysiska kortet, s.k. CNP-bedrägeri (card not present). En viktig åtgärd för att förebygga den här typen av brott är de nya EU-regler som innebär skärpta krav för hur en kund ska identifiera sig vid elektroniska betalningstransaktioner, vid inloggning på bankkonto online och när kunden vill genomföra någon annan betalkontoåtgärd på distans. De skärpta kraven bidrar sannolikt till att vi nu ser en minskning av kortbedrägerierna. Antalet anmälda kortbedrägerier minskade , vilket också har bidragit till en minskning av den anmälda bedrägeribrottsligheten totalt sett. Arbetet för att motverka bedrägerier måste ständigt utvecklas och skärpas. Bedrägerier omsätter enorma belopp och är en betydelsefull inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. Regeringen fortsätter att följa frågan och det viktiga arbetet att säkerställa att myndigheterna har de verktyg som de behöver för att både lagföra bedragare och göra det svårare att begå brott.
frs · H8121877 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1872 av (M) om solcellsstöd utan övergångsregler, samt på fråga 2020/21:1877 av (M) om Solcellsstöd och ändrade fakturor har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att hjälpa de privatpersoner som har hamnat i kläm mellan de olika stödsystemen när investeringsbidraget för solceller ersattes med ett grönt avdrag. har även frågat näringsministern på vilka legala grunder myndigheter kan uppmuntra privatpersoner att begära ändringar i redan bokförda fakturor, och vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta i de fall som leverantören inte vill göra detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag kan bara hänvisa till mitt tidigare svar på fråga 2020/21:1604 om Övergångsregler för solceller. De myndigheter som hanterar stödet har kontinuerligt informerat om förutsättningarna för att beviljas stöd. På länsstyrelsernas hemsidor har det funnits information om hur stor kön av sökanden har varit och till hur många det funnits medel för att hantera och bevilja stöd. Det har också informerats om att det inte funnits någon garanti att få sin ansökan beviljad givet den begränsade budgeten för stödet. De som genomfört sin investering utan att ha fått besked om beviljat bidrag har därmed inte kunnat vara säkra på stödet. Vad gäller information från vissa länsstyrelser och rättsliga experter vill jag som statsråd inte kommentera myndigheters beslut i enskilda ärenden eller frågor som rör tillämpningen av lag. Det system som införts med skattereduktion för installation av grön teknik utgår inte från en begränsad budget. Därför väntas inte samma problematik uppstå.
fr · H8111999 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1999 Pandemihanteringen av (SD) till Socialminister (S) Hastigt och i tysthet ändrades formuleringar på myndighetssidor och raderade myndighetsmejl är vi många som uppmärksammat under pandemin. Vidare ser vi återkommande bortförklaringar från statsepidemiologen, andra myndighetspersoner och socialminister när felaktiga påståenden granskas eller olika verbala eller skriftliga utlåtanden sågas. Ett tydligt exempel är regeringens frekventa påstående om att man återkommande under pandemin försökt ”pressa smittan så mycket som möjligt”. Detta trots att det finns inspelade videoklipp på statsepidemiologen när han uttryckligen säger att smittan inte ska stoppas helt. I Aktuellt i SVT fick vi se ytterligare ett tydligt exempel när socialminister (S) plötsligt hävdade att hon och under pandemin sagt att munskydd ska användas. För oss som återkommande propagerat för detta och ställt kritiska frågor sågs detta inte bara som en ful lögn. Det är direkt provocerande. Ovetenskapliga påståenden om påstådda risker med munskydd har konsekvent spridits av såväl företrädare som socialministern. Socialminister svarade vidare följande på min skriftliga fråga (2019/20:1310): ”bedömning är att det vetenskapliga stödet är svagt när det gäller nyttan med munskydd i publika miljöer.” Och vidare: ”Myndigheten påpekar vidare att det såväl i publika miljöer som inom hälso- och sjukvården och omsorgen finns risker med ett felaktigt handhavande av munskydd. Ett felaktigt handhavande kan upphäva eventuella positiva effekter och i värsta fall öka risken för smittspridning.” Exemplen på den här typen av historierevisionism eller direkta lögner är nu så många att man börjar undra var någonstans moralen i och bland vissa myndighetspersoner har tagit vägen. Sorgligt nog befarade undertecknad också detta, varför närapå varje coronarelaterat tv-uttalande i Aktuellt spelats in . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur kan ministern förklara sina uttalanden, som till synes skiljer sig avsevärt från tidigare uttalanden, och vilket ställningstagande har ministern egentligen gjort när det gäller användningen av munskydd?
fr · H8112000 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2000 Kontrollerad dödshjälp av (SD) till Socialminister (S) Förundersökningen mot den modige läkare som misstänktes för medhjälp till dråp har lagts ned. Det var som läkaren uppmärksammades efter att ha hjälpt en svårt ALS-sjuk man att tillmötesgå dennes sista vilja – att få somna in med sina nära utan att känna smärta. Mannen skulle egentligen ha avslutat sitt liv på en dödshjälpsklinik i , men kunde inte resa till följd av pandemin. Anledningen till att förundersökningen kunde läggas ned var att mannen på egen hand druckit en fruktsmoothie som preparerats av läkaren och som innehöll en dödlig dos sömnmedel. Det som har skett är inte ens särskilt unikt i . Vad läkaren, som anmälde sig själv, har gjort är att pröva systemet. Tack vare detta har ett flertal läkare också i hemlighet hört av sig till honom och berättat att de gjort samma sak, just för att de följt sin läkaretik. I punkt 5 i etiska regler anges nämligen att en läkare ska behandla patienten med empati, omsorg och respekt. Vidare är patientlagen tydlig med att vård så långt det är möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten. Samma lag formulerar att vården ska främja berörda patienters integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är milt uttryckt bisarrt att en läkare ska behöva polisanmäla sig själv och sedan gå till medierna för att offentliggöra det moraliska dilemmat att staten genom lag förbjuder människor som lider av en plågsam och icke botbar dödlig sjukdom att avsluta sitt lidande smärtfritt och i närhet av anhöriga. Det vi sett pågår uppenbarligen , varför det känns konstigt att kontrollerad dödshjälp inte är tillåten. Vidare är det ett faktum att läkaren och andra läkare som bidragit till att lindra ett lidande riskerar bli av med sin läkarlegitimation, trots att förundersökningen har lagts ned. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta initiativ till en lagändring i syfte att tillåta kontrollerad dödshjälp?
fr · H8112001 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2001 Satsningarna på vissa bristyrken av (M) till Statsrådet (S) utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor – regeringens styrning genom utformning och uppföljning släpptes . Rapporten är tydlig: Regeringens omfattade satsningar på vissa bristyrken har inte gett önskat resultat. Flertalet av bristyrkena återfinns inom hälso- och sjukvården. Regeringens satsning på att utbilda fler sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor har misslyckats. Regeringens målsättning var att 1 550 fler skulle starta sin utbildning –2017. Resultatet blev mindre än hälften. Målet för specialistsjuksköterska var 600 fler nybörjare. Resultatet blev 42. För barnmorskor var målet knappt 300 fler nybörjare. Resultatet blev 50. Rekommendationen från till regeringen är tydlig: förbered liknande satsningar betydligt bättre. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att det ovannämnda uppdraget till lärosätena ska lyckas?