ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111943 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1943 Äldres psykiska ohälsa av (M) till Socialminister (S) har tydliggjort medicinska brister i äldreomsorgen och vården. Pandemin har medfört stora samhällsförändringar och ett stort lidande för människor av alla åldrar. De som har drabbats hårdast av covid-19-pandemin i är de äldsta och sköraste. första delrapport har tydligt beskrivit de strukturella bristerna i äldrevården, inte minst bristen på medicinsk kompetens i verksamheten. De flesta äldre på särskilda boenden lider såväl av demens eller annan psykisk sjukdom som av kroppsliga sjukdomar. Samsjuklighet mellan psykiatriska och somatiska sjukdomar ökar ofta dödligheten och försämrar prognosen för båda Var tredje kvinna och var femte man har besvär med ångest. Även depression är så vanligt bland äldre personer att det kan beskrivas som ett folkhälsoproblem. En tredjedel av alla har vårdats för psykisk sjukdom alternativt använt psykofarmaka. Suicid är också vanligare hos äldre, främst hos män . Depression tillhör de vanligaste psykiska hälsoproblemen hos äldre personer. Andelen äldre personer med depression bedöms vara så omfattande att man kan tala om det som ett folkhälsoproblem. Symtomen vid depression skiljer sig mellan yngre och äldre personer. Depressioner hos äldre personer visar ofta ett långdraget förlopp, och symtomen är mindre tydliga. En depression hos personer i hög ålder präglas ofta av hopplöshetskänsla, ångest eller oro. Många äldre personer med depression har även sömnproblem. Det är vanligt att äldre personer söker vård för kroppsliga besvär i stället för psykiska symtom. Det finns även samband mellan depression och demenssjukdom. Ångest är ofta både vanligt och långvarigt och förekommer tillsammans med depression. Ångest är också vanligt vid en begynnande demenssjukdom. Förutom att psykisk sjukdom hos de äldre sannolikt har bidragit till en högre dödlighet hos många med coronasmitta har också den psykiska hälsan hos de äldre i många fall försämrats. Min fråga till socialminister : Vilka specifika åtgärder avser ministern att vidta för att minska den psykiska ohälsan hos den äldre delen av befolkningen?
fr · H8111944 · 2021-02-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:1944 Beredskap för bränder i elbilar av (M) till Statsrådet (S) Den amerikanska har gjort en stor undersökning av räddningstjänster i . Resultatet visar att hälften av de undersökta räddningstjänsterna saknade god beredskap för bränder i el- och hybridbilar. Eftersom bränder i el- och hybridbilar skiljer sig en del från bränder i vanliga bilar med förbränningsmotor är det viktigt att det finns en beredskap och kunskap hos personalen för att förhindra olyckor och bekämpa dessa bränder. I växer el- och hybridbilsflottan, och självklart drabbas vi också av bränder i dessa fordonstyper. Tyvärr kommer antalet bränder att växa i takt med att biltyperna blir vanligare. är ett kommunalt ansvarsområde, och med tanke på att det innebär att förutsättningarna ser olika ut i landet så blir det extra viktigt att det följs upp nationellt. Detta för att säkerställa att räddningsinsatser sker med bästa tillgängliga kunskap. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att säkerställa att kunskap och beredskap kring bränder i elbilar finns runt om i på våra många räddningstjänster?
fr · H8111945 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1945 Tanke- och yttrandefrihet vid högre lärosäten av (SD) till Statsrådet (S) Den akademiska friheten med rätt att fritt välja forskningsämne och forskningsmetod samt fritt publicera forskningsresultat är viktig för demokratin. Lika viktigt för demokratin är det att tanke- och yttrandefrihet får råda på högre lärosäten. I till exempel det diktatoriska förändrade flera universitets stadgar och plockade bort ordet "tankefrihet". I stället införde man att institutionerna ska ”upprätthålla övergripande ledarskap". Förändringen kritiserades och väckte oro, även i . Men det är inte bara i renodlade diktaturer som vi sett hur tanke- och yttrandefriheten vid högre lärosäten blir allt mer angripna. Även i har vi sett hur olika aktivistgrupper, inte sällan från vänsterkanten, försöker förhindra föreläsare vars åsikter man ogillar att framträda vid universiteten. Man angriper vidare kurslitteratur som man anser vara "olämplig" eftersom den inte anses ligga i rätt politisk fålla, och man försöker få olika lärare avstängda. "Aktionerna skapar osäkerhet och rädsla i syfte att ändra universiteten, bort från sin ursprungliga roll som hemvist för den fria tanken och fria ordet i forskningens sökande efter sanningen. De akademiska lärosätena styrs på så sätt i viss politisk och kulturell riktning – utan vetenskaplig bäring", skriver tidningen . I har regeringen beslutat att stärka yttrandefriheten vid sina universitet. Man inrättar en tjänst som "främjare av det fria ordet" vid varje högre lärosäte. Vidare inför man åtgärder för att säkerställa allas rätt till tanke- och yttrandefrihet med böter som följd om inte dessa friheter upprätthålls. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder liknande i syfte att stärka tanke- och yttrandefriheten vid högre lärosäten, eller vilka andra åtgärder vidtar statsrådet för att inskränkningar i friheterna inte ska ske?
fr · H8111946 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1946 Swedavias utredning om flygplats av (SD) till Näringsminister (S) Swedavia meddelade att man inte anser vara lönsam. Bakgrunden till denna slutsats är en utredning man gjort och som man nu hemligstämplat. När en grupp företag med anknytning till flygbranschen nu är intresserad av att eventuellt ta över efter Swedavia och driva flygplatsen vidare i privat regi får man inte ta del av de siffror och det underlag som ligger till grund för Swedavias åsikt om olönsamhet. Inte heller trafikutskott får ta del av utredningen då man hänvisar till affärssekretess. Det finns även frågetecken om ens regeringen har fått ta del av hela underlaget. Av denna anledning vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att Swedavias utredning om i sin helhet delges trafikutskott?
fr · H8111947 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1947 Konstnärlig utsmyckning för fastigheter av (M) till Statsrådet (MP) I finns något som heter enprocentsregeln, vilket är en finansieringsmodell för offentlig konst som innebär att av budgeten avsätts för konstnärlig gestaltning vid ny-, om- och tillbyggnad är, genom den nya politiken för gestaltad livsmiljö, enprocentsregeln åter inskriven som en riktningsgivare för statliga myndigheter och förvaltningar som bygger om, till och nytt. hade 2018–2020 regeringens uppdrag att tillsammans med andra statliga aktörer utveckla metodstöd för hur av budgeten för ett byggprojekt – vid nybyggnation, om- eller tillbyggnad – kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger. Syftet är att stärka staten som förebildlig beställare. Utpekade samarbetsparter i arbetet är bland annat . Vi står nu inför ett större tillväxt av Försvarsmakten där kommer att bygga om, bygga till och bygga nytt till Försvarsmakten. Investeringarna är i mångmiljardklassen. Eftersom är samarbetspartner med kan man förvänta sig att stora summor då också kommer att avsättas till konstnärlig gestaltning. Man kan med rätta fråga sig om detta är väl använda skattepengar eller om de skulle kunna göra nytta på andra sätt. Är det rimligt att fastigheter som är byggda för försvarsändamål också smyckas med konst? Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera på något sätt för att åstadkomma en förändring som innebär att inte behöver avsätta så stora summor skattemedel för konstnärlig gestaltning?
fr · H8111948 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1948 Regeringens respektive regionernas ansvar för vaccineringen av Boriana (M) till Socialminister (S) Energi- och digitaliseringsminister kritiserade i Ekots lördagsintervju regionerna för att covidvaccineringen på flera håll inte går tillräckligt fort. Bland annat sa ministern: ”Några regioner måste steppa upp sitt arbete och se till att vaccinera svenskarna.” Särskilt kritiserar ministern region för att inte vaccinera i den takt som utlovats. SKR, Kommuner och Regioner, menar att ministern far med osanning och att regionerna vaccinerar med allt vaccin man har. Eventuella förseningar beror uteslutande på uteblivna vaccinleveranser, och tillhandahållande av vaccindoser är regeringens ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Delar ministern kritiken mot regionernas vaccineringsarbete som refererats ovan och i så fall, vilka fakta ligger till grund för ställningstagandet att det är regionerna, och inte staten, som inte gör tillräckligt i sitt delansvar i vaccineringsarbetet?
fr · H8111949 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1949 Handläggningstider inom arbetslöshetskassan av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Handläggningstiderna inom arbetslöshetskassan varierar, och i vissa fall kan det dröja väldigt innan en ansökan om arbetslöshetsersättning hanteras. 21 av 25 kassor bedöms ha rimliga väntetider medan det i några fall dröjer innan ett ärende avgörs. Detta är oerhört allvarligt för den enskilda individ som förlorat sin inkomst och ändå har en vardag och i många fall en familj att försörja samt hyra, lån och mat som ska av att betala. Antalet arbetslösa ökar och situationen kan förväntas bli än mer allvarlig. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Hur avser ministern att agera för att underlätta situationen för individer som tvingas ansöka om arbetslöshetsersättning och avsevärt korta handläggningstiderna?
fr · H8111950 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1950 Långtidscovid av (SD) till Socialminister (S) har inte möjlighet att utreda och sammanställa hur många som drabbats av långtidscovid eftersom de inte har tillgång till primärvårdens data. Detta innebär att viktig information om virusets långtidssjukdomsfall inte kan dokumenteras. Kartläggning, studier och lärdomar av viruset försvåras därmed också avsevärt. Detta är mycket allvarligt under en pågående pandemi av ett virus som världen ej har erfarenhet av. Jag vill därför fråga socialminister : Har ministern en lösning för hur ska kunna utreda hur många individer som drabbats av långtidscovid?
fr · H8111951 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1951 Ökning av suicid bland unga flickor av (SD) till Socialminister (S) Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland unga i åldern 15–, och enligt Hjärnfonden tar tre unga människor sitt liv . Detta är en verklighet oerhört långt ifrån beslut och mål om en nollvision när det gäller antalet suicidfall. Nollvisionen uppvisar ingen effekt alls i jämförelse med nollvisionen om antal trafikdödade. En ökning av unga flickor som både försöker att ta sitt liv och tar sitt liv är tydligt dokumenterad, liksom ökningen bland unga kvinnor i åldern 25–. Enligt den ideella organisationen har ökningen skett . Detta är en utveckling i helt fel riktning mot nollvision. Jag vill därför fråga socialminister : Hur avser ministern att agera för att intensifiera arbetet med att minska antalet suicidfall så att nollvision möjligt blir verklighet?
fr · H8111952 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1952 Funktionsnedsattas matchning mot arbetsmarknaden av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Vid studier av människor som står långt ifrån arbetsmarknaden tenderar fokus att ligga på att främst studera utrikes födda i allmänhet och utrikes födda kvinnor i synnerhet. Detta innebär att funktionsnedsatta inrikes födda inte får samma uppmärksamhet och förutsättningar att lyckas komma i arbete och ha en betydelsefull vardag. Tillhörighet och känslan att känna sig behövd i livet och av samhället är oerhört viktig för de flesta individer. Självklart ska inte gruppen inrikes födda funktionsnedsatta nedprioriteras i olika studier, bedömningar och matchningar mot arbetsmarknaden för att största fokus på detta läggs på utrikes födda individer. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa att inrikes födda funktionsnedsattas situation får en rättvis utvärdering och matchning mot arbetsmarknaden så att de lättare kan komma i arbete?
fr · H8111953 · 2021-02-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:1953 Stöd till livsmedelsproducenterna av (M) till Finansminister (S) beslutade en enig riksdag om livsmedelsstrategi. Syftet med strategin är att öka svensk livsmedelsproduktion genom att öka innovationskraften och öka lönsamheten för svenskt lantbruk. skapar varje lant- och jordbrukare en rad jobb i form av köpta tjänster, producerade varor, transporter och förnödenheter samt i vidareförädling och dess kringtjänster. Jordbruks- och livsmedelssektorn sysselsätter cirka 115 000 personer, och denna livsmedelsindustri finns i 285 av landets 290 kommuner. av de anställda i livsmedelsindustrin har sin arbetsplats i en kommun med färre än 25 000 invånare. Svensk matproduktion är därför helt avgörande för en levande landsbygd, biologisk mångfald, öppna landskap och arbetstillfällen i hela landet. Svensk livsmedelsexport har ökat markant, och värdet uppgår till cirka 70 miljarder. Medvetenheten om hur mat produceras har även ökat efterfrågan på svenskproducerad mat här hemma i . Men är varannan tallrik mat som serveras i importerad. För en fortsatt positiv utveckling krävs att regering och myndigheter aktivt arbetar för att stödja och underlätta för företagen att nå olika exportmarknader. I livsmedelsstrategins handlingsplan finns det goda exempel på åtgärder som finansieras av statsbudgeten, men ändå har inte livsmedelsproducenterna sett någonting på gårdsnivå, vilket är en nödvändighet för att öka svensk livsmedelsproduktion. Det måste bli mer lönsamt att producera livsmedel i . Min fråga till finansminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de stöd som finansieras via statsbudgeten på ett mer effektivt sätt ska nå livsmedelsproducenterna?
fr · H8111954 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1954 En ny generaldirektör för av (V) till Försvarsminister (S) Uppdraget som generaldirektör för inrättades 2005 för att stärka den ekonomiska styrningen. Det är ett viktigt uppdrag, då Försvarsmakten har en mycket stor och komplex ekonomi, med stora krav på återrapportering till den politiska nivån i just dessa frågor. står Försvarsmakten utan generaldirektör. En vakans på denna viktiga position är inte bra för myndighetens styrning och det viktiga arbete som Försvarsmaktens tillväxt innebär. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : När kan vi förvänta oss att regeringen utser en ny generaldirektör för ?
fr · H8111955 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1955 SJ och den nedlagda biljettförsäljningen av (V) till Infrastrukturminister (S) SJ, som är ett bolag som ägs helt och hållet av svenska staten och därmed av det svenska folket gemensamt, har successivt lagt ned all fysisk biljettförsäljning och annan kundservice i landet. läggs de sista fysiska biljettförsäljningskanalerna ned. All biljettförsäljning hos SJ ska ske via digitala kanaler och betalas digitalt. Vill man köpa en biljett för kontanta medel kan man fortfarande göra det hos Pressbyrån eller 7-Eleven, där dessa kan tänkas finnas – till den facila extra avgiften av , vilket kan innebära mer än en fördubbling av priset. Dessutom krävs att man har köpt biljetten innan man kliver ombord, vilket innebär att det finns människor som aktivt utesluts från att resa med det som ska vara hela folkets järnväg. Det finns växande grupper i vårt samhälle som inte har och inte får tillgång till betalkort, bank-id eller digitala verktyg. Dessa har successivt uteslutits från många av samhällets funktioner, då kontanter inte längre ses som ett giltigt betalningsmedel i många verksamheter. Ofta är det de mest ekonomiskt utsatta människorna som inte har tillgång till andra betalningsmedel än kontanter. Dessa straffas ytterligare för sin utsatthet genom ett påslag på på biljetten de få gånger de kan ta sig råd att åka någonstans, om så bara till nästa stad – detta om de alls har tillgång till en pressbyrå eller 7-Eleven; annars kan de inte ta sig någonstans. Dessutom innebär nedläggningarna att det inte finns någon hjälp att tillgå vid förseningar och andra problem längs vägen. Vi har redan ett djupt ojämlikt transportsystem, en ojämlikhet som inte adresseras av vare sig regering eller myndigheter. Åtgärd på åtgärd utesluter aktivt grupper i samhället från att resa – alternativt tvingar dem till fuskåkning, trots att människor generellt vill göra rätt för sig. Detta är naturligtvis helt orimligt. Regeringen skulle exempelvis kunna uppdra åt SJ att hålla biljettförsäljningar (inklusive kundservice) öppna genom ägardirektiv eller ge en myndighet i uppdrag att hålla sådana öppna över landet. Även om servicecenter och biljettförsäljning behövs över hela landet gäller frågeställningen nu de tre som fortfarande finns kvar, i våra storstäder. I och med att dessa läggs ned läggs också den organisation som behövs kring fysisk biljettförsäljning ned, och det kommer att innebära att det blir betydligt svårare att starta upp sådan över landet igen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera för att hålla biljettförsäljning och kundservice i våra tre storstäder öppna?
fr · H8111956 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1956 Hizb ut-Tahrir och radikalislamistisk propaganda av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) har boende i bland annat fått propaganda av den islamistiska, antisemitiska och starkt antidemokratiska ut-Tahrir i sina brevlådor, skriver sajten Doku. Dekaler och flygblad har även satts upp på allmänna platser i området. Hizb ut-Tahrirs ideologi är starkt antidemokratisk och antisemitisk. kunde avslöja att partiet inlett ett arbete med att etablera sig i . Målet är ett återupprätta ett kalifat, en islamisk stat. Förövaren bakom terrordådet i , där fem personer mördades, hyllade Hizb ut-Tahrir på nätet. Organisationen är förbjuden i för att den hotar den konstitutionella ordningen. I åtalades Hizb ut-Tahrirs ledare för hets mot folkgrupp efter att organisationens flygblad uppmanat till mord på judar. Svensk polis har uppmärksammat det utbredda problemet med särskilt utsatta bostadsområden där fundamentalister begränsar människors frihet. har varnat för att nya antiterrorlagstiftningen fortfarande kommer att ha låga straffsatser jämfört med andra europeiska länder, vilket medför ”en påtaglig risk att kan komma att ses som en för våldsbejakande extremister”. Liberalerna menar att arbetet mot våldsbejakande extremism måste bli mycket effektivare och kraftfullare. Samhället måste glasklart ta ställning mot alla former av extremism som hotar vår demokrati och våra rättigheter. har att lära av inte minst , där ett omfattande arbete byggts upp för att förebygga och förhindra våldsbejakande radikal islamism. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att polisen, och extremism (CVE) ska få befogenheter att på riktigt stoppa radikala islamister som Hizb ut-Tahrir från att hota den svenska demokratin?
fr · H8111957 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1957 Om havsplaner och vindkraft av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) ansåg 2018 att havsplanerna bör ge utrymme för 50 terawattimmars elproduktion från havsbaserad vindkraft. Det motsvarar drygt en tredjedel av den nuvarande elanvändningen i . Därefter har presenterat sina planer på en koldioxidfri produktion av järn, som kräver ytterligare 55 terawattimmars ”grön el”. anger att de för sin klimatomställning är ”extremt beroende av elpriset”, men att ”exempelvis projektering av ny vindkraft gör detta fullt möjligt”. De omfattande planerna på elektrifiering av industrier i norra kräver en större vindkraftsutbyggnad i mellersta och , där elanvändningen är som högst. Den havsbaserade vindkraften har mycket goda förutsättningar. På grund av motstånd från Försvarsmakten reducerades dock antalet områden som pekades ut som lämpliga för vindkraft i Havs- och vattenmyndighetens slutliga förslag till havsplaner: ”De områden som anges för energiutvinning i havsplanerna möjliggör för sammanlagt ungefär till i årlig elproduktion.” skrev Havs- och vattenmyndigheten: ”En högre grad av samexistens krävs för att samhällsmål för både försvarssektorn och energisektorn ska uppnås och för att havsplanerna ska uppnå sitt syfte om hållbar utveckling. Havsplaneringen har tydliggjort behovet av att utveckla energietableringssystemet i syfte att möjliggöra fler energiområden i havet.” Myndigheten var alltså medveten om att de utpekade områdena för vindkraft inte var tillräckliga, utan det borde möjliggöras fler sådana områden. Dessutom är det mycket viktigt att möjlighet till etablering inte begränsas till ytor som anges som lämpliga för energiutvinning/vindkraft, vilket bör klargöras i regeringens kommande havsplaner. Regeringen bör, enligt , gå vidare med de förslag i Fossilfritt vätgasstrategi som är relevanta för den havsbaserade vindkraften, nämligen att verka för samexistens mellan Försvarsmakten och vindkraft, ge myndigheter i uppdrag att upprätta en nationell strategi för havsbaserad vindkraft, motsvarande strategierna för landbaserad vindkraft och vattenkraft, samt följa uppmaning och upprätta ett svenskt planeringsmål för havsbaserad elproduktion ur ett elsystemperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern och regeringen att i de kommande havsplanerna möjliggöra för en omfattande utbyggnad av havsbaserad vindkraft samt att ge myndigheter i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för sådan vindkraft?
fr · H8111958 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1958 Reglerna om byte av offentlig försvarare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den som blir misstänkt för ett allvarligt brott har rätt till en offentlig försvarare. En offentlig försvarare ska normalt sett vara advokat. Om den misstänkte själv har föreslagit en viss advokat för uppdraget ska den advokaten normalt sett utses (21 kap. 5 § andra stycket ). Enligt 21 kap. 6 § andra stycket ska domstolen entlediga en offentlig försvarare (och förordna någon annan i stället) om det finns ”särskilda skäl” för det. Det innebär att en misstänkt inte utan vidare har rätt att byta offentlig försvarare. Detta beror framför allt på kostnadshänsyn; vid byte av offentlig försvarare blir det arbete som den offentliga försvararen lagt ned på inläsning av målet och så vidare onyttigt. Det är viktigt att hålla denna linje ganska strängt. Den misstänkte får en möjlighet i början av förundersökningen att önska försvarare. Därefter bör inte staten annat än i undantagsfall gå honom till mötes med en önskan om att få byta försvarare. Det har förts fram signaler från advokathåll att domstolarna är förhållandevis generösa med att bifalla önskemål om att byta försvarare. I dagens situation är detta ett problem på fler sätt än ur ett kostnadsperspektiv. Generösa möjligheter att byta offentlig försvarare kan nämligen användas som påtryckningsmedel från klienter att få försvararen att tumma på de advokatetiska reglerna. Om försvararen samvetsgrant vägrar kan klienten hota med att begära att försvararen entledigas och i stället önska en försvarare som i kriminella kretsar är känd för att vara tillmötesgående. Oavsett att det inte står klart hur utbrett detta problem är måste en sådan utveckling stävjas. Annars riskerar både samhällets brottsbekämpande verksamhet och förtroendet för den viktiga oberoende advokatkåren att skadas. Mot bakgrund av detta frågar jag justitie- och migrationsminister : Avser ministern att se över reglerna för byte av offentlig försvarare?