ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113544 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3544 Utbyggnad av vägar i stället för sänkt hastighet av (KD) till Infrastrukturminister (S) genomförde jag en större studieresa genom och dess inland. Under denna resa stannade jag vid ett flertal orter och träffade politiker, tjänstemän, företagare, ideella organisationer med mera. I träffade jag kommunala och regionala ledning. De har tagit initiativ till en namninsamling för att protestera gentemot att sänker hastigheten på i stället för att rusta upp vägen. I bor cirka 9 000 personer, och har samlat in över 1 000 namn. Det innebär att det är av kommunens invånare som har skrivit under namninsamlingen på . Under mitt besök träffade jag ett flertal företagare som var otroligt frustrerade över de sänkta hastigheterna, då de i praktiken missgynnade de mindre kommunerna utanför de större tätorterna. Företagarna framhöll vikten av kort restid för sökande i samband med rekryteringar. När man sänker hastigheten försämras förutsättningarna att få tag på den personal som man önskar, då allt färre är beredda att pendla om resan tar en alltför av dagen. Även journalister som jag pratade med under resan berättade att de upplever att det finns en stor folklig frustration över att sänker hastigheter i stället för att rusta upp vägarna. Under min studieresa träffade jag också representanter för , Motormännen (M) och Hela ska leva. Dessa organisationer ger samstämt uttryck för hur illa det är när man sänker hastigheter i stället för att se till att vägarna har en god standard i hela landet. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilka initiativ är ministern och regeringen beredda att ta för att motverka att det genomförs generella hastighetssänkningar på vägnätet på landsbygden och i norra ?
fr · H8113545 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3545 Trafiksäkerhet vid stora statliga investeringar av (KD) till Infrastrukturminister (S) genomförde jag en större studieresa genom och inlandet. Under denna resa stannade jag vid ett flertal orter och träffade politiker, tjänstemän, företagare, ideella organisationer med mera. I träffade jag ett antal familjer som drabbats av trafikproblem i samband med att staten investerat i utbyggnaden av rymdbas. All tyngre kommunikation till och från basen går via väg 875. In mot går vägen igenom ett växande bostadsområde, vilket gör att ett flertal familjer, inklusive 30–40 barn, befinner sig i en trafikfarlig situation. Vägen har stora skador i beläggningen, och den är så smal att det inte ens är lätt för två lastbilar att möta varandra. Det finns inte heller någon vägren eller GC-gång och cykelväg längs med vägen. Staten investerar för att utveckla som rymdnation, vilket är bra både för landet och för lokalbefolkningen. Det skapar jobb och ger både den enskilde och det offentliga intäkter. borde stora investeringar även innebära att man säkerställer att det finns en infrastruktur som fungerar för enskilda hårt utsatta. har det skett olyckor med dödlig utgång längs med väg 875. En del av de problem som finns hade kunnat lösas genom att kommunen, och staten säkerställer en väl fungerande infrastruktur när man gör stora strategiska investeringar. I detta fall hade det troligtvis räckt med att man hade byggt en cirka 1,5–gång- och cykelväg i området för att på så sätt säkerställa en trygg trafik för både och dem som bor i . Inom den kommunala sfären verkar kommunerna tillsammans med dem som önskar etablera en ny verksamhet för att säkerställa att infrastrukturen fungerar både under etableringen av en verksamhet och när verksamheten väl är på plats. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkra en fungerande infrastruktur i samband med stora statliga industriinvesteringar?
fr · H8113546 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3546 Arbetsmiljön i skogen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Närvaron av björn på arbetsplatsen beskrivs som ett arbetsmiljöproblem som gör sig påmint varje barmarkssäsong, rapporterar SVT i ett inslag. Det är sällan björnmöten leder till fysiska skador. finns det bara tre dokumenterade björnattacker mot skogsarbetare i . Däremot innebär björnarnas närvaro på arbetsplatsen en psykisk påfrestning, berättar företrädare för skogsbolaget . ”Björnmöten ökar i takt med den ökande björntillgången”, säger jakt- och klövviltansvarig i SVT inslag. Enligt en färsk enkätstudie vid Linnéuniversitet av ensamarbetande inom skogsnäringen har sex av tio mött björn i arbetet. En lika stor andel har känt sig illa till mods på grund av björnnärvaron. ”Konsekvensen blir att vissa väljer att inte jobba i fält”, säger företrädare för bolaget vidare i inslaget. är ett av mest rovdjurstäta län, och rovdjuren har en stor påverkan på lantbrukare, skogsägare och personer som arbetar i skog och mark. Det är ett arbetsgivaransvar att säkerställa en god arbetsmiljö, men arbetsgivaren äger inte lösningen på att säkerställa en trygg och säker mark för sina medarbetare när det finns så mycket björn och varg i skogen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att en trygg och säker arbetsmiljö kan skapas för den som arbetar i de gröna näringarna och som där riskerar att möta rovdjur i sitt arbete?
fr · H8113547 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3547 Skatt på engångsartiklar av (M) till Finansminister (S) Finansministern har aviserat att hon har för avsikt att införa en ny skatt på engångsartiklar. Skatteförslaget har utretts och även remitterats. Den nya skatten är en punktskatt som kommer att slå hårt mot kafé- och restaurangbranschen, då exempelvis en takeaway-mugg för kaffe eller en matlåda kan beskattas med styck. Det är uppenbart att den nya skatten kommer att påverka kaféernas och restaurangernas ekonomiska marginaler negativt. Det är provocerande att regeringen förbereder en ny symbolpolitisk skatt på en bransch som drabbats särskilt hårt av pandemin och som förtjänar goda förutsättningar för återhämtning. Min fråga till finansminister är följande: Har ministern för avsikt att införa den nya planerade skatten på engångsartiklar och i så fall när?
fr · H8113548 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3548 Förutsättningar för mediers och den grävande journalistikens oberoende av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ordförande för föreningen grävande journalister skriver i en läsvärd krönika på följande: Stärk medias oberoende. Stärk förutsättningarna för oberoende granskande journalistik och en mångfald av medieperspektiv över hela landet. Meningen utgör punkt nummer 72 av 73 i det som kom att kallas januariavtalet mellan Socialdemokraterna, , och jag skrev ut dokumentet som för att lägga undan det för framtiden när det blivit dags för en utvärdering. När januariavtalet kom undrade naturligtvis jag och många kollegor vad regeringen och samarbetspartierna menade med den spännande meningen om att stärka förutsättningarna för 'oberoende granskande journalistik'. Kanske skulle myndigheternas varierande transparens ses över? Kanske skulle skyndsamhetskravet i tryckfrihetsförordningen skärpas? Eller så skulle man genomföra en stor satsning på utbildning i meddelarfrihet och meddelarskydd på svenska myndigheter? Faktumet att meningen 'Förstärk mediestödet' stod i en separat mening, avskild från resten med en mycket tydlig punkt, tolkade jag såklart som att partierna planerade ytterligare satsningar för att stärka den undersökande journalistiken.” Ordföranden skriver vidare: ”när januariavtalet dödförklarats så är det hög tid att fundera på vad som egentligen hände med punkt nummer 72 som avtalet gällde. Om man får tro regeringens egen sammanställning så har man gjort exakt ingenting, utöver det stärkta mediestödet. I rättvisans namn har det i och för sig också gjorts olika typer av satsningar mot journalisters utsatthet för hot och hat också, vilket indirekt kan tänkas stärka den granskande journalistiken. Men det hade varit möjligt att göra mycket mer än så.” Föreningens ordförande ger konkreta förslag till regeringen och kommande regeringar: ”Här kommer därför, till nuvarande och kommande regeringar, fyra enkla förslag som på olika sätt kan stärka förutsättningarna för granskande journalistik i . Låt komma ifatt andra länder när det gäller öppna data från myndigheter. Många av förslagen i öppna data-utredningen är bra, men det finns också illavarslande detaljer, som jag skrivit om här. Stärk offentlighetsprincipen genom att be myndigheter spara e-postmeddelanden och loggar utan gallring. Uppgifter i sådana handlingar har gång på gång visat sig avgörande för att avslöja korruption och maktmissbruk. Genomför rejäla utbildningsinsatser om meddelarfrihet och meddelarskydd på myndigheter runtom i landet, och uppmana gärna kommuner, regioner och kommunala bolag att ta efter. Klargör genom kraftfulla signaler hur tryckfrihets- och yttrandefrihetsgrundlagen trumfar GDPR. används GDPR slentrianmässigt för att förhindra, försvåra eller förhala utlämnande av allmänna handlingar och journalistisk granskning.” Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern vidta för konkreta åtgärder för att stärka mediernas oberoende och den grävande journalistiken i ?
fr · H8113549 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3549 Förutsättningarna för kvarvarande järnvägsfärjor av (M) till Infrastrukturminister (S) återfinns endast två järnvägsfärjor i trafik i . De går mellan hamn i till beläget på den tyska . Antalet transporterade vagnar på järnvägsfärjorna har sjunkit kraftigt, från 200 000 till knappt 20 000. är det enda rederi som driver tågfärjetrafik mellan och . Det finns många orsaker till denna förändring där bland annat tillkomsten av och möjligheten till billigare transporter genom är några. Regeringen har dock som ambition att flytta över fler transporter från väg till järnväg och sjöfart. Järnvägsfärjorna torde då vara det utmärkta transportmedlet för att uppnå denna ambition. Risken är dock att den svenska järnvägsfärjetrafiken inom en relativt snar framtid helt kommer att upphöra. Det är inte längre lönsamt för transportföretag att använda sig av färjorna då det är billigare att transportera genom . För svensk godsförsörjning och vår redundans i systemet är detta dock illa, och det gör sårbart. Det räcker med en större olycka eller en attack mot för att den svenska godstågstrafiken ska vara helt avskuren från övriga . Detta är oroande utifrån perspektiven näringspolitik och totalförsvar. redovisade på regeringens uppdrag en rapport om vikten av att skapar förutsättningar för att behålla järnvägsfärjorna i trafik. Efter detta har dock inte regeringen agerat i frågan. meddelade även det statligt ägda transportföretaget att de flyttar alla sina godstransporter från järnvägsfärjorna till trafik över och i stället. Från att förutsättningarna har varit dåliga för järnvägsfärjorna blev därmed förutsättningarna än värre med beslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka omedelbara åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att kvarvarande järnvägsfärjor ges förutsättningar att fortsätta sin verksamhet?
fr · H8113550 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3550 Skuldregister av (SD) till Statsrådet (MP) Återkommande i debatten tas behov av åtgärder upp mot den stora överskuldsättningen, som i hög grad orsakas av konsumtionslån. Exempelvis efterlyses införande av ett skuldregister, som verktyg för kreditgivare för fattande av ansvarsfulla beslut i utlåningssituationer. Förslaget är ett av flera förslag till åtgärder som kan medverka till att hämma den negativa skuldutvecklingen. Överskuldsättningen har vuxit och är ett samhällsproblem. Enligt finns det mer än 400 000 skuldsatta personer i som inte betalat tillbaka sina lån, med negativa konsekvenser för skuldsatta personer, för fordringsägare och för samhället. Ett komplett skuldregister som långivare ska använda skulle kunna utgöra ett medel för motverkande av överskuldsättning. Detta eftersom det på ett annat sätt än skulle ge en mer rättvisande bild av en persons skuldbörda, vilket ger en god ledning i beslut om lånegivning. Trots den omfattande debatten, att myndigheter, företag och organisationer driver på för tillsättande av en utredning om ett register och flera åtgärder mot överskuldsättning, händer det alltför lite på området. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer den utredning som regeringen utlovat kring ett komplett skuldregister att tillsättas, och kommer den att ges i uppdrag att även undersöka andra aspekter kring hur överskuldsättningen kan mildras?
fr · H8113551 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3551 Utförsel av flickor från av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) infördes en ny lag om utreseförbud i lagen om vård av unga, LVU. Lagen ska förhindra att barn förs ut ur för att ingå äktenskap eller könsstympas. Men enligt en genomgång som SVT gjort efter att lagen infördes har den inte fått något genomslag. Enligt , som arbetar som stödsamordnare på föreningen , uppnår inte den nya lagen sitt syfte. Hon säger att larmen om bortförda flickor är djupt oroande: ”Vår uppfattning är att de här flickorna förs ut ur landet på löpande band, med myndigheternas vetskap tyvärr.” Enligt SVT utreder man nu lagen vidare för att bland annat se om utreseförbudet kan vidgas till att omfatta även annan hedersrelaterad brottslighet. Till exempel uppfostringsresor där barn bland annat luras att tro att de ska på semester men i stället lämnas över till släktingar eller till någon institution där de utsätts för förtryck. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att säkra att lagen får det genomslag som den är tänkt att få, eller avser ministern att endast att invänta den utredning som relateras till ovan?
fr · H8113552 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3552 Importerad långtidsarbetslöshet av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) har av Arbetsförmedlingen begärt att få fram unik statistik om vilka nationaliteter som är hårdast drabbade av långtidsarbetslöshet. Tidningen skriver att det är ”siffror som myndigheten tidigare valt att inte redovisa”. Att en svensk myndighet tidigare valt att inte redovisa sådan statistik är uppseendeväckande och borde leda till åtgärder. Men att regeringen gör allt för att dölja sådan statistik är till viss del förståeligt med tanke på den politik man bedriver. Ur granskningen framkommer nämligen att hälften av alla 190 000 långtidsarbetslösa är födda i länder utanför . Som exempel nämns att människor som flydde inte har lyckats ta sig in på arbetsmarknaden – hälften är fortfarande inskrivna på Arbetsförmedlingen. Tidningens granskning visar att kostnaden för de långtidsarbetslösa är hisnande dryga . Socialdemokraterna och lovade i valet att skulle ha lägst arbetslöshet i . I stället har sjunkit som en sten och placerar sig i botten av länder när det gäller låg arbetslöshet. Regeringens misslyckande är monumentalt. Jag vill fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den stora andelen importerade långtidsarbetslösa som har?
fr · H8113553 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3553 deltagande i av (SD) till Utrikesminister (S) arrangerar FN en rasismkonferens i . Det är nu den första rasismkonferensen hölls i , som blev en ensidig antisemitisk mobbning av . Flera länder, , , , , , , , , och , har redan deklarerat att man inte kommer att delta eftersom det finns en antisemitistisk prägel. För någon vecka sedan deklarerade även att man avstår från att delta. President säger, enligt Reuters, att han vill hålla sig borta på grund av ”en historia av antisemitiska uttalanden” på sådana konferenser. Jag vill fråga utrikesminister : Avser regeringen att låta delta i om rasism i , och hur motiverar i så fall ministern det svenska deltagandet i en konferens som är känd för antisemitism?
fr · H8113554 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3554 Leverans av ubåtar till försvaret av (SD) till Försvarsminister (S) Enligt blir Saabs ubåtar till Försvarsmakten dyrare än beräknat. Leveransen av de två nya ubåtarna försenas även med . Av denna anledning vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av fördyrningen och förseningen av ubåtarna, och vilka i så fall?
fr · H8113555 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3555 Resursbrister vid NFC av (SD) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga (2020/21:2892, inlämnad ) till statsrådet undrade jag om statsrådet tänkte vidta några särskilda åtgärder för att förkorta analystiderna vid Nationellt forensiskt centrum, NFC. Bakgrunden till det var att utredare får vänta långa tider för att få analyssvar. Statsrådet svarade att ”NFC har en utmanande arbetssituation genom att inflödet av ärenden kontinuerligt har ökat som också en allt större andel av ärendena är komplexa och kräver flera olika typer av analyser” och att han kommer att fortsätta följa frågan noga. En intern rapport som SVT tog del av visade att problemen inom NFC var ännu större än vad som varit känt. Datorer byts inte ut, man har dragit ned på programlicenser och nyanställda saknar verktyg. Chefen för säger sig, enligt SVT, inte känna till problemen – eller rapporten. Enligt SVT var missnöjet stort bland just medarbetarna, och en enkät som genomförts av fackförbundet tillsammans med Saco-S visade att många inom NFC vill byta jobb. Jag frågade (2020/21:3204) åter statsrådet om han avsåg att vidta några åtgärder med anledning av missnöjet vid NFC samt den interna rapporten, och i så fall vilka. Han svarade så att NFC arbetade ”både med att effektivisera sin ärendehantering och utöka antalet anställda. Det bedrivs en särskild insats med målet att förkorta handläggningstiderna i de mest prioriterade utredningarna. Vidare pågår en utbyggnad av verksamheten på flera orter i landet, vilket förväntas korta handläggningstiderna.” Vidare svarade han att hans ”statssekreterare kommer att träffa för att närmare informera sig om situationen i den it-forensiska verksamheten och vilka åtgärder myndigheten vidtar. Ett flertal åtgärder har med andra ord vidtagits.” Statsrådet ville heller inte uttala sig om vilka initiativ regeringen avsåg att ta framöver, eftersom en majoritet i hade röstat för en misstroendeförklaring mot statsministern. rapporterar SVT att ”tusentals fingeravtryck har samlats på hög hos Nationellt forensiskt centrum (NFC) efter ett byte av it-system som har haft stora problem. har man tillsatt extra personal för att komma ikapp. Polisen begär även mer pengar av regeringen för att utveckla it-systemen hos NFC.” Enligt SVT har polisen nu stärkt upp verksamheten med mer personal som ska jobba året ut med registreringen av säkrade fingeravtryck. NFC uppger att de oregistrerade fingeravtrycken nu minskat – från 6 000 till omkring 1 500 och att polisen också har bett regeringen om mer pengar till just den it-forensiska verksamheten vid NFC inför höstbudgeten. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att skjuta till mer pengar till NFC, och vilka andra åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att komma till rätta med de problem som NFC haft?
fr · H8113556 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3556 Krigsutrustning till av (SD) till Statsrådet (S) Vi är många som förfasats över den sorgliga utvecklingen i . Talibanernas terror och de följder som deras maktövertagande har över civilbefolkningen är fruktansvärda, för att uttrycka det milt. Få kan nog beskriva den vardag som allt fler afghaner nu tvingas genomlida. Likt Islamiska statens plötsliga maktövertagande av i ser vi vilka långsiktiga konsekvenser utvecklingen kommer att ha över hela denna region. Amerikanska medieuppgifter gör gällande att amerikansk krigsmateriel till ett värde av har hamnat i talibanernas händer. Det handlar om bland annat 200 flygplan, en lång rad avancerade , 80 000 stridsfordon, 600 000 handeldvapen, kikarsikten, mörkerseendeutrustning och annan avancerad utrustning. Talibanernas arsenal kommer att göra dem närapå omöjliga att besegra för inhemska krafter. Mot bakgrund av det vapenöverflöd som finns lär försäljning av amerikanska vapen snart flöda på svarta marknaden, då det blir en mycket lukrativ sysselsättning för det ekonomiskt mycket utsatta landet. Det betyder därmed att vi kanske riskerar att se hur delar av dessa vapen väller in till . Vapen som inte bara är driftssäkra utan dessutom betydligt dödligare än de östeuropeiska vapen som tidigare dominerat i den undre världen. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Vilka åtgärder vidtar statsrådet i syfte att spåra och förhindra eventuell illegal vapenförsäljning till , och kan vi förvänta oss nya initiativ mot bakgrund av händelseutvecklingen i ?
fr · H8113557 · 2021-08-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3557 Arbete framför bidrag av (SD) till Statsrådet (S) kunde vi läsa en intervju av med en 34-årig sexbarnsmamma med somaliskt ursprung som försörjt sig själv och sin familj på bidrag. Det gick alldeles utmärkt, skattebetalarna skänkte henne nämligen , vilket alltså är mer än vad en vanlig arbetare tjänar i snitt (, enligt LO). Vi kan naturligtvis bara glädjas över att sexbarnsmamman nu i har valt att utmana det socialdemokratiska bidragssystemet, men det ändrar inte på det absurda faktum att systemet är som gjort för att en stor del av befolkningen inte ska arbeta. De få goda exemplen kan tyvärr inte väga upp för ens en bråkdel av kostnaderna som de mindre bra fallen, och dessa har vi fått läsa om . Till råga på detta vet vi att det fall vi kan läsa om i dessutom handlar om ett skogsröjningsjobb . Det handlar om ett projekt helt finansierat med skattemedel (få förvärvsarbetare hade klagat på en sådan lön, inte minst vid en offentlig anställning). Vederbörande har alltså, i , och med sex barn (varav tre är födda i ) fortfarande inte genererat en enda skattekrona till välfärdssystemet. Mot bakgrund av detta är det sorgligt när man ändå gläds åt att vederbörande har en sysselsättning. Ur integrationssynpunkt är det extra tydligt att är i behov av ett rejält systemskifte: 675 000 utrikesfödda är inte självförsörjande i vårt land och blir alltså försörjda. har lyckats med konststycket att öka sin befolkning med . har antalet arbetslösa ökat med , och som enda EU-land har arbetslösheten ökat , då blev statsminister. Ur en migrations- och kanske främst integrationspolitisk synvinkel är frågan om bidragsbelopp en av de viktigaste att hantera. Det drabbar dessutom samtliga arbetslösa, som till följd av ett direkt skadligt bidragssystem riskerar att få sina liv förstörda som samhället får enorma onödiga kostnader – bara de 190 000 långtidsarbetslösa i kostar staten . Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det aldrig ska vara mer lönsamt eller innebära samma intäkt för en människa att gå på bidrag eller skattestöd framför att arbeta, och ser statsrådet något problem med nuvarande system?