ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911554 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:554 Markretention och enskilda avlopp av (M) till Klimat- och miljöminister (S) deltog vetenskapssamhället (for science) i en kampanj som kallades ”Hur vet du det?” Syftet var att låta vetenskaplig kunskap få större utrymme i den offentliga debatten. Det är också något som allt fler efterlyser. En fråga som borde diskuteras på detta sätt handlar om enskilda avlopp och framför allt deras bidrag till utsläpp av fosfor, smittämnen och andra föroreningar. Uppskattningsvis finns det cirka 900 000 avlopp i som inte är kopplade till ett kommunalt va-nät. 300 000 av dessa bedöms vara i stort behov av ny rening. Kostnaden för att åtgärda ett enda av avloppen är hög och ligger i häradet 70 000–. Om vi räknar med att de 300 000 avloppen renoveras till en kostnad av vardera blir det totala beloppet . Det är således ansenliga belopp. Nyttan för miljön motsvarar dock på inga sätt de enorma kostnaderna. Enligt beräkningar som Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har sammanställt utgör de enskilda avloppen av den totala fosforbelastningen. Ändock bedrivs en intensiv kontroll av och kravställan på desamma. Så omfattande att flera personer har tvingats bort från hus och hem då de inte klarat av att finansiera de renoveringskrav som ställs. visar vetenskapliga studier såsom VA-guiden (rapport 2016:2) att om hänsyn skulle tas till självreningen och hur mycket fosfor och föroreningar från enskilda avlopp som läggs fast i mark (genom så kallad ”markretention”) skulle kraven på renoveringar inte bli lika omfattande som dagens kommunala vägledningar ger vid handen. En annan slutsats i rapporten är att man hellre bör överväga omlokalisering av utsläppspunkter, eventuellt i kombination med ett infiltrationsdike, än att ställa krav på utökad fosforrening. Rapporten är finansierad och beställd av regeringens egen expertmyndighet . I samband med ett remissförfarande fick rapporten starkt stöd. Tio av elva remissinstanser stödde rapporten. Men trots detta uppdateras inte de kommunala vägledningarna rörande enskilda va-anläggningar i enlighet med den evidens och kunskap som rapporter redovisar. I sammanhanget kan nämnas att genom ett tillkännagivande beslutade att regeringen skyndsamt ska vidta de åtgärder som krävs för att en fastighetsägare som har ett enskilt avlopp och som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav inte ska tvingas att ansluta sig till det kommunala va-nätet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att beslut rörande enskilda va-anläggningar, liksom yttranden i tvistemål, ska baseras på evidens och beprövad erfarenhet?
fr · H911555 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:555 Effekten av farmakologisk behandling av sexualförbrytare av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Konsekvenserna av att utsättas för sexualbrott som barn är kända och är en akut folkhälsofråga. Personer som har blivit utsatta för flera traumatiska upplevelser i barndomen löper tolv gånger större risk att begå självmord än övriga. Vi får inte ha lite halvt osäkra åtgärder som vi tror har effekt och som vi tror används som metod för att förebygga sexualbrott mot barn. Ett tydligt exempel på detta är den frivilliga farmakologiska behandlingen inom , eller kemisk kastrering, som det också ofta kallas. Det finns en pågående forskning i kring detta, och enligt läkarna/forskarna visar den goda resultat. Enligt har endast 40–50 personer gått i sådan behandling . Utredningstjänsten kunde heller inte få fram om det finns vetenskapliga studier som visar att behandlingen har god effekt. Man kunde heller inte följa upp hur många som har fullföljt behandlingen, för detta följer Kriminalvården inte upp. Av uppgifterna framgår heller inte hur många klienter som deltar i behandlingen som har dömts för sexualbrott mot barn. Vi måste ha ordning och reda i de metoder som vi lutar oss mot och som vi tror har effekt. Detta måste regeringen ha koll på. Samhällets skyddsnät har brustit . Det ska vara viktigare att skydda våra barn än att undvika att trampa en potentiell förövare på tårna. Barns rätt att inte utsättas för risker ska sättas i främsta rummet. När det gäller farmakologisk behandling för personer som har begått sexualbrott ska det utredas om det har god effekt. Det ska också följas upp hur många som fullföljer behandlingen. Den forskning som vi ska luta oss mot måste också säkerställas och inte baseras på uppgifter som lämnas på frivillig basis där dömda pedofiler ska svara på frågor som rör deras sexualitet och sexuella drift. Hur kontrollerar man att dessa uppgifter stämmer? Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern säkerställa att de metoder och behandlingar som Kriminalvården använder sig av har evidensbaserad effekt?
fr · H911556 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:556 Narkotikaöverdoser i av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Andelen människor som dör av droger i är högst i , enligt en rapport som kom från . har 81 dödsfall per miljon invånare, vilket är näst intill fyra gånger högre än EU-genomsnittet. Bara har legat högre. Förklaringarna till detta är att haft låg tillgång till läkemedelsassisterad behandling (exempelvis Metadon och Subutex), som är en av de mest effektiva åtgärderna mot dödligheten, och att man inte heller har använt läkemedlet Naloxon, som häver överdoser, i större utsträckning. , som tidigare legat högre, har jobbat hårt för att få bort farliga syntetiska opioider, framför allt fentanylliknande substanser, från marknaden. De har också satsat på att dela ut överdosläkemedlet Naloxon, vilket har gjort att dödstalen sjunkit. har relativt börjat med att dela ut detta läkemedel till opiatmissbrukare. presenterade en rapport om vad de anser behöver göras mot narkotikaproblematiken i . Flera av dessa förslag anses vara kontroversiella inom svensk narkotikapolitik. Menar vi allvar med att sänka dödstalen på grund av överdoser måste vi dock börja överväga vissa av dessa åtgärder i syfte att minska de höga dödstalen till följd av överdoser. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att minska överdoser av narkotika?
fr · H911557 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:557 Potentiella brottsverktyg inom sluten ungdomsvård av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Ungdomar som har begått brott kan bli dömda till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. De kan då placeras på ett av Sis (Statens institutionsstyrelses) särskilda ungdomshem. Där ska de få vård och behandling för att de inte ska fortsätta begå brott. får cirka 30 000 barn och ungdomar vård utanför hemmet, i till exempel familjehem eller HVB-hem. Drygt 1 000 av dem kommer till något av Sis ungdomshem. var medelåldern för de placerade ungdomarna . Ungdomar som begår allvarliga brott när de är i åldern 15–blir oftast dömda till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. Det är ett tidsbestämt straff som ungdomarna avtjänar på speciella avdelningar på Sis särskilda ungdomshem, enligt lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Ungdomar som döms till sluten ungdomsvård kan ha begått bland annat rån, grov misshandel, mord, dråp, narkotikabrott och sexualbrott. De kan ha kopplingar till gängkriminalitet och organiserad brottslighet. togs 73 ungdomar dömda till sluten ungdomsvård in på något av Sis slutna ungdomshem. Alla var pojkar, och medelåldern var . Det är brottet, och inte behandlingsbehovet, som avgör straffet och därmed vårdtidens längd. Den kan variera mellan och . ger barn och unga rättigheter som de tidigare kanske inte haft. Många är självklart bra, men en del kan vara direkt destruktiva och bidra till att ett kriminellt leverne för en ung person upprätthålls. Ett exempel på detta är att man får ha personliga statushöjande saker, mobiltelefon och tillgång till dator på ungdomshem där man är placerad genom LVU eller LSU. Detta gör att om en ung person skulle ha koppling till gängkriminalitet eller annan organiserad brottslighet kan denne på ett relativt enkelt sätt fortsätta upprätthålla den kriminella livsstilen, planera rymningar etcetera. Lagen behöver ses över så att det finns möjlighet att stoppa potentiella brottsverktyg på särskilda ungdomshem. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att förebygga potentiella brottsverktyg som kan upprätthålla kriminalitet inom Statens institutionsstyrelses ungdomshem?
fr · H911558 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:558 Disciplinåtgärder i Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) Enligt lag kan en värnpliktig som av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt ska iaktta i tjänsten får åläggas disciplinpåföljd för disciplinförseelse. Disciplinpåföljden som kan åläggas är varning eller löneavdrag. Företeelsen och påföljden beslutas på förbandsnivå. Det betyder att bedömningarna av disciplinförseelserna för samma typ av förseelse kan variera mellan förbanden då olika människor ser olika på vad som skett och vad påföljden ska bli. Det förstärks av att centrala tydliga riktlinjer saknas inom området. Här finns en risk och något som också lyft fram att det blir mindre rättssäkert när samma förseelse får olika påföljd beroende på vilket förband som handlägger. Jag skulle med anledning av ovanstående vilja fråga försvarsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att försöka rätta till de olikheter som kan uppstå när disciplinåtgärder beslutas i Försvarsmakten?
fr · H911559 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:559 Implementeringen av lagstiftningen för vattenkraft och vattenmiljö av (C) till Klimat- och miljöminister (S) Vattenmiljö och förbättring av svenskt vatten är en oerhört viktig fråga ur såväl miljösynpunkt och för bevarandet av biologisk mångfald som säkerställande av liv och hälsa. Det är viktigt att säkra god dricks- och grundvattenkvalitet till medborgare. Vattenresurserna är också viktiga för många verksamheter och för att få vårt samhälle att fungera. I samband med energiöverenskommelsen enades därför C, M, KD, S och MP om en ny lagstiftning kring vattenkraft och vattenmiljö. Tillämpningen av denna från myndighetshåll har dock lämnat mycket att önska och är inte i linje med de principer som lagstiftarna avsåg. Vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram som lagts fram har fått svidande kritik. HaV – expertmyndigheten på området – säger att vägledningarna inte följts och att det borde ges uppdrag till vattenförvaltning kring klassningar av KMV (kraftigt modifierade vatten) och mindre stränga krav för att inte slå ut ett stort antal verksamheter. Man understryker att sådana undantag och mindre stränga krav ju inte innebär att inga åtgärder införs, enbart att det blir mer proportionerligt i förhållande till miljönyttan och relevant för den enskilda verksamheten. ser behovet av att genomföra en klassning av kraftigt modifierade vatten, det vill säga vatten som är fysiskt förändrade, fördjupade och rätade för att möjliggöra odling. Hälften av är beroende av markavvattningsanläggningar för att kunna brukas. Hur många av dessa som ingår i vattenförekomster finns det inga säkra uppgifter om, men det bör röra sig om betydande arealer. 5 000 och , säger modeller. Det är betydande arealer som skulle tas ur bruk. Hur det går ihop med målen om ökad produktion i livsmedelsstrategin och regeringens önskemål om minskade utsläpp från konsumtionen finns inga svar på. säger att vattenmyndigheternas förslag är det största hotet mot kulturmiljön vi sett på mycket . Regeringen borde inte vara beredd att låta de här kulturhistoriska lämningarna gå om intet. Min fråga till klimat- och miljöminister blir därför: Hur kommer ministern och regeringen att agera för att lagstiftningen och dess intentioner ska få genomslag i den verkliga myndighetsutövningen?
fr · H911560 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:560 Laddningsmöjlighet av elbil via lyktstolpar av (C) till Statsrådet (S) Elektrifieringen av transportsektorn är en av de viktigaste åtgärderna för att minska våra utsläpp av klimatgaser. Det har dessutom ett stort antal positiva sidoeffekter i form av renare luft och minskat buller. ser vi att ett av de största hindren mot att skaffa elbil är avsaknad av laddning i eller nära hemmet. Helt enkelt på den plats där bilen står still . Hemmaladdning eller laddning på arbetsplatsen är helt avgörande för att hålla nere kostnaderna både för omställningen som sådan och för privatpersonens bilkostnad. På landsbygden är möjligheterna till hemmaladdning bättre, eftersom fler bor i småhus. Där är det i stället utbyggnad av ett nätverk för snabbladdare som är av vikt, något som tack vare har avsatta pengar för att åtgärda. I städerna ser det värre ut. Där många bor i flerbostadshus och har parkering i gatuplan eller i samfälligheter är det betydligt svårare att få till laddpunkter. En av de åtgärder som länge legat på regeringens bord utan åtgärd är att öppna upp belysningsnätet för elbilsladdning. Det är inte tillåtet. De kablar som går där får bara användas till gatubelysning. Den kapacitet som frigjorts i takt med energieffektiviseringen av armaturerna skulle kunna nyttjas för att ladda elbilar. Så har skett i flera andra länder, och exempelvis har tusentals kombinerade lykt- och laddstolpar. Åtgärden finns dessutom med i klimathandlingsplanen efter att vi i förhandlat in den där. Ändå har inget skett. Min fråga till statsrådet blir därför: När förväntas regeringen fatta beslut om de förordningsändringar som krävs för att tillgängliggöra belysningsnätet för elbilsladdning?
fr · H911561 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:561 Handläggningen hos Lantmäteriet vid uppförande av laddstolpar av (C) till Statsrådet (S) Elektrifieringen av transportsektorn är en av de viktigaste åtgärderna för att minska våra utsläpp av klimatgaser. Det har dessutom ett stort antal positiva sidoeffekter i form av renare luft och minskat buller. ser vi att ett av de största hindren mot att skaffa elbil är avsaknad av laddning i eller nära hemmet – helt enkelt på den plats där bilen står still . Hemmaladdning eller laddning på arbetsplatsen är helt avgörande för att hålla nere kostnaderna både för omställningen som sådan och för privatpersonens bilkostnad. På landsbygden är möjligheterna till hemmaladdning bättre, eftersom fler bor i småhus. Där är det i stället utbyggnad av ett nätverk för snabbladdare som är av vikt, något som tack vare har avsatta pengar för att åtgärda. I städerna ser det värre ut. Där många bor i flerbostadshus och har parkering i gatuplan eller i samfälligheter är det betydligt svårare att få till laddpunkter. Just i samfälligheter har reglerna länge varit otydliga. Efter lång väntan har Lantmäteriet tydliggjort vad som gäller. Det behövs inte total enighet för att kunna börja installera laddstolpar, men det krävs fortfarande en ny förrättning, vilket är ytterst problematiskt, eftersom det kan kosta uppåt . En summa som i sammanhanget blir helt orimlig och inte går till något annat än Lantmäteriets handläggning. Det ger alltså inte ett enda kilo minskade utsläpp av koldioxid. För att klimatomställningen ska gå så snabbt och smidigt som möjligt behöver därför elbilsladdning främjas i större grad av Lantmäteriet, och regeringen behöver tydliggöra regelverken så att nya förrättningar inte behövs. Det är inte konstigare än att motorvärmare med enkelhet har kunnat anses ingå i behovet för parkering. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad kommer statsrådet och regeringen att göra för att förenkla handläggningen hos Lantmäteriet så att nya förrättningar inte behövs vid uppförande av laddstolpar?
fr · H911562 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:562 Inskränkningar av skjutbanor av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) När det gäller permanenta skjutbanor och skjutbanor av mer tillfällig natur är det viktigt att bestämmelser kring dessa främjar sportskyttet och jakt, exempelvis skidskytte, dynamiskt , fältskytte, PPC (rörligt och från lägre positioner än knästående). Detta gäller även jägarnas träningsskytte som bedrivs på jaktstigar med kula och hagel på många platser runt om i landet samt övningsskytte och inskjutning av vapen på egen mark. Det ska i lagen kring permanenta och tillfälliga skjutbanor inte finnas utrymme för att ta fram föreskrifter och allmänna råd som kan försvåra eller stoppa sportskytte eller jakt. Detta är något som fram till har fungerat utan problem men som polisen funnit ett egenintresse i att ändra på. Detta utan att ta hänsyn till konsekvenserna för svenskt jakt- och sportskytte. Detta är oacceptabelt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka så att skjutbanor kan skyddas från inskränkningar som drabbar svenskt jakt- och sportskytte?
fr · H911563 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:563 Renodlandet av polisens uppdrag av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I polisen egen strategi , under rubriken om övergripande mål och verksamhetsidé, står det klart och tydligt att polisen ska ägna sig åt att renodla det brottsbekämpande arbetet. Man har satt ett mål där man ska bedriva brottsbekämpning och uppklaring. Ett rimligt och bra mål. Därför är det viktigt att vi från politikens sida hjälper till och fattar förnuftiga beslut som underlättar så att polisen kan uppnå sitt mål. Polisen behöver och vill lägga alla sina resurser på att bekämpa brott. Därför ska de inte tvingas lägga resurser på uppgifter som andra aktörer utan problem kan utföra. Det är inte rimligt att polisen i ska behöva utföra uppgifter som att utöva tillsyn av skjutbanor, bevaka jaktstigar, stängsla in gruvor, utfärda pass, omhänderta djur, omhänderta personer som är fulla men inte har begått brott eller utfärda tillstånd för fyrverkerier. Det är verkligen slöseri med resurser, i synnerhet med det krig som just nu pågår mitt framför våra ögon, som skördar oskyldiga liv och som sprider skräck på gator och torg bland oskyldiga – män, barn och kvinnor. I händerna har dessa personer insmugglade, olagliga vapen som med största sannolikhet kommer från . Vi måste underlätta polisens arbete med att uppfylla sitt mål och renodla sitt uppdrag till att vara en brottsbekämpande myndighet. Därför behöver olika arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande lyftas från polisen så att polisen kan fokusera på att bekämpa brott som exempelvis insmuggling av olagliga vapen över gränser, som i sig bidrar till tung kriminalitet och skjutningar. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att hjälpa polisen med att renodla sitt uppdrag?
fr · H911564 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:564 Polisens arbetsuppgifter av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I polisens egen strategi under övergripande mål och verksamhetsidé står det klart och tydligt att polisen ska ägna sig åt att renodla det brottsbekämpande arbetet. Man har satt ett mål där man ska bedriva brottsbekämpning och uppklaring. Därför är det inte rimligt att vissa uppgifter ligger kvar som ett ansvarsområde hos polisen. Ett sådant område är gamla gruvhål, där polisen har en skyldighet att utreda ärenden som rör dessa och anordna stängsel runt dem och bekosta detta. ”Staten har ett ansvar beträffande gamla gruvhål och det ansvaret ligger hos och polisen. Om ett övergivet gammalt gruvhål utgör en uppenbar fara för människor eller husdjur är det tillåtet att på statsverkets bekostnad anordna stängsel kring gruvhålet. Stängslets huvudsakliga ändamål är att tydligt märka ut faran. Det är polismyndighetens skyldighet att utreda ärendet och bekosta utförandet. beslutar och ombesörjer utförandet. En praxis som kan sägas gälla vid tillämpningen av beslutet är att polismyndigheten arbetar fram en praktisk lösning. Den lösningen består i att markägaren, kommunen, polismyndigheten och tar var sin del av ansvaret.” Polisen strategi är klok; de ska bekämpa brott. Därför bör vissa uppgifter som inte är av brottsbekämpande karaktär flyttas från polisen till annan lämplig myndighet. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka så att polisen slipper utföra uppgifter som inte är av icke brottsbekämpande karaktär?
fr · H911565 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:565 Elever i årskurs 6 som ej uppnått kunskapskraven i alla ämnen av (SD) till Statsrådet (S) publicerades statistiken för elever årskurs 6 (2020/21) som ej uppnått kunskapskraven (A–E) i alla ämnen. En dryg fjärdedel (26,) av eleverna når inte upp till nivån godkänt i alla skolämnen, vilket – gemensamt – är en historiskt låg andel. var andelen som inte nådde upp till fullt godkända kunskapskrav (A–E) 4–lägre i årskurs 6, och det är således av dessa elever som oroväckande nog inte har godkända slutbetyg i alla ämnen i årskurs 9. Jag är orolig för hur slutbetygen i årskurs 9 kommer att bli för de elever som gick i årskurs 6 . Kommer procentsatsen elever som inte heller får godkända betyg i alla ämnen i årskurs 9 att öka med 4–, i likhet med tidigare årskullar? Att den svenska skolan befinner sig i en nedåtgående trend är oroväckande. Dock måste vi se på detta med öppna ögon och inte vara undfallande, då detta påverkar många ungdomars framtid. De metoder för att höja elevernas kunskaper och betyg som genomförs, såsom sommarskola, läxhjälp med mera, verkar inte vara tillräckliga för att eleverna ska nå godkända slutbetyg i alla ämnen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att tillse att ytterligare åtgärder kommer till stånd , och om ja, vilka då?
fr · H911566 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:566 Effekter av stigande kostnader på insatsvaror för svenskt lantbruk av (C) till Statsrådet (S) samtliga partier har ställt sig bakom livsmedelsstrategins övergripande mål att svensk matproduktion ska öka. hotas den målsättningen av snabbt stigande priser på för lantbruket viktiga insatsvaror som diesel, foder, kvävegödsel och el. Totalt handlar det på årsbasis om kostnadsökningar på flera miljarder. Enligt Lantbrukarnas Riksförbunds senaste konjunkturbarometer har det fått till följd att lantbrukarnas syn på den framtida konjunkturen sjunkit dramatiskt . Det finns en risk att allt fler gårdar kommer att tvingas lägga ned eller att minska sin produktion om det höga kostnadsläget håller i sig. Dessutom finns en risk att nödvändiga investeringar skjuts , vilket även det är negativt för den inhemska matproduktionen på . I samband med svenskt lantbruks senaste kris, torkan 2018, agerade den dåvarande regeringen relativt tidigt och framgångsrikt genom nationella initiativ för att mildra torkans negativa effekter för svensk matproduktion. Min fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder i linje med hur regeringen hanterade torka, för att mildra effekterna av de snabbt stigande kostnaderna på insatsvaror för svenskt lantbruk?