ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112150 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2150 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Den statliga myndigheten har stora problem med långa handläggningstider, som tyvärr har blivit än större med . I många fall hindrar detta utveckling och byggnation i samhället och skapar stora problem såväl för enskilda medborgare och företag som för kommuner och regioner. Det är helt orimligt att en statlig myndighet har så dålig service och organisation att handläggningstiderna i många fall kan bli långa. Tyvärr har problemen blivit allt värre. Enligt uppgift från Lantmäteriet beror detta i första hand på svårigheter att få tag på kompetent personal, men det finns säkert fler skäl. Regeringen ansvarar för alla myndigheter och kan därmed påverka hur arbetet bedrivs och är organiserat hos myndigheterna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet?
fr · H8112151 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2151 Kampanj för anonyma anmälningar av (C) till Statsrådet (S) ”Vargen hör hemma i vårt land”. Med detta inleder i sin uppmaning till medborgarna, som syftar till att befolkningen ska ange varandra om de misstänker illegal jakt. utlovar full anonymitet. Detta för tankarna till hur man byggt upp angiverisystem i andra länder för att utöva kontroll över sina medborgare. Illegal jakt är en brottslig handling som ska lagföras och bestraffas. Frågan i detta fall handlar inte om det, utan om hur regeringen ser på hur rättsordningen i ska upprätthållas och av vem. För varje myndighet finns ett uttalat ansvar och ett uppdrag. Rättsväsendet ansvarar bland annat för att förebygga och utreda brott, lagföra personer, verkställa utdömda påföljder samt bevaka brottsoffers rättigheter. Med rättsväsendets myndigheter menar man vanligtvis , , , , , Domstolar, Kriminalvården liksom och . Länsstyrelserna ingår inte i rättsväsendet. i genomför nu en kampanj som finansierats av , där man uppmanar medborgare att anonymt ange andra medborgare som de misstänker ägnar sig åt illegal jakt, trots att de inte är del av rättsväsendet. Mottagare av dessa anmälningar är . Detta agerande väcker många frågor. Hur sköts anonyma registreringar, hur avser att garantera sekretessfrågor för både anmälare och anmälda, hur säkerställs rättssäkerheten för jägare, finns det rättsligt stöd för i och att agera på detta sätt, är anonyma anmälningar likt denna kampanj en önskvärd metod, och slutligen, har regeringen gett och länsstyrelserna detta i uppdrag? Min fråga till statsrådet är därför Anser statsrådet och regeringen att en kampanj för anonyma anmälningar är i enlighet med länsstyrelsernas uppdrag och om så inte är fallet, avser statsrådet att ta något initiativ i frågan?
fr · H8112152 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2152 En jämlik föräldraförsäkring av (M) till Statsrådet (S) Jämställdhet har alltmer kommit att handla om ekonomisk jämställdhet och jämställdhet i tidsuttag för hemarbete vid sidan av arbete. Familjeveckan är, fullt utbyggd, tänkt av regeringen att bidra till en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Det är också tänkt att förslaget ska gynna barnen, som får mer tid med sina föräldrar. Det finns dock en djup orättvisa inbyggd i regeringens förslag. Orättvisan som människor utan barn i åldrarna 4–kan känna inför kollegan som kan ta en veckas sportlov mitt i mörka vintern är något som regeringen får förklara för skattebetalarna. Men den orättvisa jag talar om handlar om är något annat. Familjeveckan riktar sig enbart till arbetande föräldrar. De föräldrar som befinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogram eller är arbetssökande exkluderas från förslaget. Fler män än kvinnor befinner sig i arbetsmarknadspolitiska program, och det är även fler män än kvinnor som är öppet arbetslösa i . Det är en viktig aspekt som kommer att ha en negativ effekt på de jämställdhetseffekter som regeringen försöker uppnå med förslaget. Det är också ett faktum att ensamstående föräldrar och föräldrar med låg inkomst väljer att ta ut föräldrapenningdagarna under barnets allra första levnadsår av ekonomiska skäl. Det är därför sannolikt att tro att dessa föräldrar inte kommer att kunna nyttja familjeveckan av samma skäl. Den allra största orättvisan ligger därmed i att det bara blir vissa barn som kommer att kunna glädjas åt mer närvarande föräldrar. Familjeveckan bidrar därmed till ökad ojämlikhet och infriar inte regeringens förhoppningar om en ökad jämställdhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att föräldraförsäkringen ska bli mer jämlik och jämställd?
fr · H8112153 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2153 Flygskattens inverkan på landsbygden och näringslivet av (SD) till Finansminister (S) I samband med pandemin har många flygplan blivit stående på flygplatser. Flygbolagen har haft stora kostnader för fordon som inte varit i bruk. Det har synts i att antalet flygturer minskat och att prisbilden för resenärer har förändrats. är flygindustrin en central del av infrastrukturen som underlag för företag, jobb och konsumenter. Flygindustrin kan således sägas ha en särskild betydelse för samhällsekonomin. Flygindustrin påverkar det lokala näringslivet och därmed kommunerna, varav många har mer eller mindre stora ekonomiska problem på både kort och lång sikt, inte minst till följd av den ansvarslösa politik som regeringar bedrivit . Kommunernas problem var ett faktum redan före pandemin, och när flygindustrin lamslagits innebär det ytterligare problem för det lokala näringslivet som i sin tur via skatt lägger grunden för den kommunala offentliga ekonomin. När pandemin passerar kommer vi därför att ha behov av att åter starta upp flygtrafiken. Företagare behöver kunna besöka partner för affärer och kunder, vilket i sin tur har stor betydelse för arbetstillfällen lokalt. Även turister från andra länder och inom kan ta del av turistföretagens erbjudanden, vilket påverkar arbetstillfällena på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser ministern några problem inför återstarten av ekonomin och samhällets behov av flygresor med att man har infört en punktskatt på flygresor?
fr · H8112154 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2154 Transportskatternas sysselsättningseffekter av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har vid makten höjt en rad olika skatter. Det handlar inte minst om punktskatter relaterat till miljön, vilket beskrivs som ett led i den så kallade gröna skatteväxling som ingår i regeringens uppgörelse med de andra partierna inom januariavtalet. Förvisso har man sänkt vissa inkomstskatter, även om dessa inte är lika stora som skattehöjningarna, vilket rimligtvis beror på ökande kostnader för en ansvarslös politik bland annat på migrationsområdet. efter regeringens tillträde steg skattetrycket i relation till bnp, och det är fortfarande högre än . till förändringar av skatter kan de ofta i olika hänseenden innebära påverkan på sysselsättningen, ibland marginellt och ibland mer påtagligt. Sysselsättningen kan ha andra förklaringsfaktorer, som att utbildningar ligger rätt i tiden, rådande konjunktur och arbetskraftens sammansättning med mera. Tanken bakom en grön skatteväxling är att det oönskade ska beskattas och det önskade premieras, eller åtminstone underlättas. Rimligtvis uppnås den effekten även när transporter beskattas, vilket innebär högre kostnader för många småföretagare, inte minst på gles- och landsbygd, och leder till att vissa företag får det ekonomiskt svårare och därmed inte har utrymme för anställda på samma sätt. Som exempel kan nämnas bilskattehöjningen som börjar gälla och som beräknas slå särskilt hårt mot hantverkarbilar med en skatt . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka sysselsättningseffekter förväntar sig ministern av regeringens skattehöjningar på transporter?
fr · H8112155 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2155 Skatteskulder i spåren av fler konkurser av (SD) till Finansminister (S) I alla kriser växer antalet ansökningar till tingsrätten om konkurser. Så även i pandemin med påföljande ekonomisk nedgång. Vissa sektorer är mer påtagligt drabbade än andra. har många företag gått i konkurs till följd av pandemin och den ekonomiska krisen. Utifrån detta försvinner beskattningsbara företagsresultat och utdelningar men även beskattningsbara löneinkomster. Restskulder som inte kan betalas av till följd av krisen är ett faktum, och i de fall där så inte varit möjligt och i flera av dessa situationer står företagare ibland skyldiga att betala för skulderna trots att bolaget gått i konkurs. Det kan gälla företagare som utifrån normala omständigheter har mycket gynnsamma affärsmodeller för sina verksamheter men som på grund av yttre omständigheter drabbas på ett sätt som de själva inte har kunnat påverka. Trots att de gjort allt rätt och fattat rätt affärsbeslut har det legat helt utanför deras makt att stå emot den ekonomiska smäll som krisen medfört. Detta är effekter vi sett på bara tidshorisont, och vi vet inte säkert hur långt krisförloppet kommer att bli. sjönk visserligen antalet konkurser i jämfört med samma månad men kreditupplysningsföretaget prognostiserar en ökad konkursvåg i flera branscher under de kommande månaderna. Det finns all anledning för regeringen att ha beredskap för en fördjupad kris framöver. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad har regeringen för beredskap för att hantera många privata personers skuldsättningar från konkursbon?
fr · H8112156 · 2021-03-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2156 agerande mot av (SD) till Utrikesminister (S) En högt uppsatt amerikansk befälhavare, amiral , befarar att kan komma att anfalla . har trappat upp sin militära närvaro i området och utökat sina anspråk i . Rapporter om kränkningar av taiwanesiskt luftrum är återkommande. Genom ökad militär närvaro vill pressa och hota , och den kinesiske försvarsministern uttalade att man nu varnar : ”De som leker med elden kommer att bränna sig själva” och ”självständighet betyder krig.” , som svar på utrikesminister uppmaning till att sluta överträda linjer och leka med elden, meddelade Vita husets pressekreterare följande: ”Vi kommer stå upp för våra vänner och allierade för att främja vårt gemensamma välstånd, säkerhet och värderingar i och upprätthålla våra långvariga åtaganden, som beskrivs i Three Communiqués, Relations Act och Six . Vi kommer att fortsätta att hjälpa att upprätthålla tillräcklig självförsvarskapacitet." I svar på tidigare frågor om hot mot har utrikesministern svarat att "och EU verkar för fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar i alla internationella sammanhang" och att "meningsmotsättningar mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning". Det är uppenbart att den politiska ledningen i inte delar utrikesministerns åsikt om hur meningsmotsättningarna ska lösas. Genom avsaknad av kraftfulla reaktioner, konkreta åtgärder och direkta konsekvenser från omvärlden fortsätter det kommunistiska och totalitära obehindrat sin terror mot det demokratiska . Det är därför välkommet att nu ryter ifrån. Men från EU:s sida är det anmärkningsvärt tyst. Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : På vilket sätt arbetar den inom EU för att få till stånd kraftfulla reaktioner och konkreta åtgärder från EU:s sida mot agerande gentemot , och är ministern öppen för att på egen hand vidtar konkreta åtgärder som en markering mot det oacceptabla i agerande?
fr · H8112157 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2157 Familjeveckans samhällsekonomiska konsekvenser av (M) till Statsrådet (S) Familjeveckan innebär färre arbetade timmar i ekonomin, lägre skatteintäkter och högre utgifter. ekonomiska läge är hårt ansträngt till följd av coronapandemin. Det som går att konstateras är att familjeveckan leder till ett minskat antal arbetade timmar i ekonomin på kort sikt. Men vad som värre är för det ekonomiska läget i , och den nödvändiga omstarten i ekonomin efter pandemin, är reformens negativa effekt på produktionen (bnp), som på lång sikt blir större än på kort sikt. För att finansiera familjeveckan behöver regeringen veta hur stort bortfallet av antalet arbetade timmar blir men även finansieringen av de timmar som beräknas bli ersatta genom föräldraförsäkringen. Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet att återkomma med en konsekvensbeskrivning omfattande bortfall av antalet arbetade timmar i samhället samt kostnader inom statsrådets ansvarsområde?
fr · H8112158 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2158 Brand i el- och hybridfordon av (M) till Statsrådet (S) Andelen el- och hybridbilar ökar glädjande nog i . Fler fossiloberoende fordon är nödvändigt för att vi ska nå ambitiösa miljö- och klimatmål. Litiumbatterier är komplicerade att hantera då de lätt efterantänds även om de okulärt ser ut att vara oskadda. En brand kan lätt uppstå vid bärgning eller på verkstaden när den krockade bilen ska repareras och då ställa till stor skada. Diskussionen inom räddningstjänsten för hur krockade eller brinnande fordon ska hanteras har pågått länge, men saknas riktlinjer för hur till exempel giftiga gaser från brinnande batterier ska hanteras på olycksplatsen. Det har uppstått ett praktiskt problem inom räddningstjänsten när tekniken på fordon och batterier går fortare fram än tekniken för räddningstjänsten. MSB har ett övergripande ansvar att utbilda räddningstjänsten, men informationen är knapphändig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka kunskapen om el- och hybridbilssläckning hos landets räddningstjänst?
fr · H8112159 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2159 Risker för familjekonflikter med familjeveckan av (M) till Statsrådet (S) Familjeveckan ska enligt regeringen vara strikt fördelad. Föräldrar med gemensam vårdnad ska inte kunna avstå sin rätt till till den andre föräldern eller till någon annan. Tanken om ett jämställt uttag är god i teorin. Att föräldrarna ska dela lika på tid med barnen, tid till avlönat arbete och tid till oavlönat arbete i hemmet. Men familjer ser olika ut, och när barn har föräldrar som inte vill dela mer jämställt på omsorgen av barnen, eller föräldrar som av olika anledningar inte kan, kommer detta att orättvist drabba barnen. Att barn har separerade föräldrar är inte ovanligt, och i de fall där det är den som har vårdnaden av barnet som får det ekonomiska stödet ökar risken för strider, bland annat om just vårdnaden. I utformningen av reformen familjeveckan har regeringen inte tagit hänsyn till att många barn lever med särlevande föräldrar som har stora svårigheter att komma överens. En föräldraförsäkring ska vara utformad på ett sätt som förhindrar stridigheter mellan föräldrar, inte medverkar till en ökning. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att skydda barnen och minska risken för stridigheter mellan föräldrar inom föräldraförsäkringens ram?
fr · H8112160 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2160 Skatteregler avseende bärplockning av (M) till Finansminister (S) uppskattas stå för av världsmarknaden för vildväxande bär, såsom lingon, blåbär, hjortron med flera. Förädlingsvärdet beräknas i spannet 3 till och exporten upp mot 1 miljard. Svensk skogsbärsnäring är en mycket viktig bransch för svenska konsumenter, och de svenska bären är mycket eftertraktade på marknaden. Bärnäringen är i stort sett helt beroende av utländska bärplockare, och det har kommit tusentals till . Branschen har kollektivavtal och ordnade regler för de utländska arbetarna de är i . Nuvarande skatteregler – att utländska bärplockare som hyrs in av svenska företag också ska betala skatt i – kan komma att innebära slutet för svenska bär för konsumenterna och slutet för bärbranschen. Konsekvensen blir att vi måste importera bär och att våra egna bär ruttnar bort i skogen. Så min fråga till finansminister blir: Avser ministern att vidta åtgärder om skattereglerna för dem som kommer från länder utanför EU medför att det inte kommer tillräckligt många till för att plocka de eftertraktade bären?
fr · H8112161 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2161 basering på av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tidigare uttalat att det är dess ambition att säkerställa samhällsviktiga transporter. hotas av nedläggning då flygplatsen närmar sig konkurs. befinner sig på med tre flygplan för sjöövervakning. Deras flygplan möjliggör en hög beredskap för miljö- och sjöräddningsinsatser till sjöss. Placeringen på är viktig då de snabbt kan starta och landa där och har plats i hangar för sina plan och även möjlighet till att serva planen. Där finns också deras kontor och personalutrymmen. Om inte kommer att finnas kvar behöver omlokalisera och etablera en ny bas. I är det väldigt mycket trafik som i så fall ska in på . Vi behöver flyget för att hela ska kunna leva, och vi behöver flyget för att ska kunna möjliggöra en hög beredskap för miljö- och sjöräddningsinsatser. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet för avsikt att agera för att ska kunna fortsätta ha som hemmabas, och hur tänker statsrådet säkerställa att även ska kunna ha en hög beredskap för miljö- och sjöräddningsinsatser om myndigheten inte kan vara kvar på ?
fr · H8112162 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2162 Ersättning till instruktörer inom försvarets frivilligorganisationer av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten står inför en omfattande personaltillväxt inom alla vapenslag. ska försvaret personellt öka . Detta är enligt bland andra överbefälhavaren en av de största utmaningar som Försvarsmakten står inför . Även hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna ska tillväxa . För att befattningsutbilda dessa soldater utgör de frivilliga försvarsorganisationerna basen för att kompetensförsörja hemvärnsbataljonerna. Men tyvärr är de ekonomiska förutsättningarna för instruktörer i frivilligorganisationerna kraftigt eftersatta. I förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning stadgas vilka ersättningsnivåer som ska utgå till instruktörer vid utbildning inom de frivilliga försvarsorganisationerna. Förordningen, inklusive ersättningsnivåerna, har dock inte ändrats . Ersättningen för instruktören täcker heller inte kostnader för måltider och logi, om den frivilliga försvarsorganisationen beslutar så. Inte heller täcker ersättningen om förberedelsetid och inläsning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se över och öka ersättningarna till instruktörer inom försvarets frivilligorganisationer?
fr · H8112163 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2163 Elförsörjning för utbyggd infrastruktur i av (M) till Statsrådet (S) befinner sig i en stor utvecklingsfas. Allt fler vill etablera sina företag i entré till , och fler väljer att bosätta sig och leva här. ställer sig positivt till fortsatt utbyggnad av elnätet, något som kommer att kräva tillskott av ekonomiska medel. För tillfället kvarstår dock faktum: Dålig överföringskapacitet från norr tillsammans med avvecklad elproduktion i gör att vi varken kan föra över eller producera nog med el i . Den rådande osäkerheten kring nuvarande och framtida elförsörjning innebär att satsningar på infrastruktur, till exempel laddstolpar för elbilar och digitalisering inom vården, försvåras. Viktiga utbyggnader tvingas skjutas upp. Exempelvis har den så kallade Sydvästlänken blivit försenad 19 gånger på grund av brist på överföringskablar. Jag ställer därför följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att komma till rätta med den rådande osäkerheten och försäkra invånarna i att det är möjligt att genomföra den stora planerade utbyggnaden av elberoende infrastruktur?
fr · H8112164 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2164 Åtgärder för att säkra svensk elförsörjning av (M) till Statsrådet (S) har moderata företrädare larmat om risken för elbrist i , vilket skulle få negativa konsekvenser för expanderande företag, planerade utbyggnader och arbetstillfällen. Men energiministerns svar har alltid varit detsamma: att det inte råder någon elbrist i . Detta är en sanning med modifikation. Att prata om ett nationellt elöverskott på årsbasis blir ju irrelevant i sammanhanget när överskottet i norra landsändan inte når ned och kan kompensera för elbristen i söder. Välståndet i har traditionellt sett utgått från en stabil och tillförlitlig tillgång på energi, med vattenkraft i norr och kärnkraft i syd. Det finns uppenbara brister i regeringens förda energipolitik, i synnerhet vad gäller övergången till mer förnybar energi. Resultatet av strategin har skåningarna fått uppleva under hela den här mandatperioden, men i synnerhet månad med rekorddyra priser för delvis importerad el. Dessa höga priser självklart fått konsekvenser. Därför ställer jag följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkra en stabil tillgång på driftssäker svenskproducerad el i hela landet, även under vindstilla och kalla dagar?
fr · H8112165 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2165 anslag av (SD) till Statsrådet (S) Elnätsföretagen ökar investeringarna i elnäten, vilket är behövligt och välkommet, men det är uppenbart att tillståndsprocesserna behöver kortas. Svensk basindustri och svenska företag och hushåll är beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser. Kapacitetsbristen i elnäten har blivit påtaglig som en följd av att städerna växer som elnäten varken har förstärkts eller moderniserats i motsvarande takt. Eftersatt elnätsmodernisering drabbar såväl näringslivet som hushållen. Ett generellt problem som återfinns inom nästan all tillståndsgivning i är de alltför långa väntetiderna. Att erhålla tillstånd för utbyggnad av elnät kan dröja mellan tio och . Det har framkommit uppgifter i medierna om att kan bli en bromskloss för elnätsutbyggnaden om inte myndigheten får förstärkta resurser framöver. pekade på behovet av ökade resurser för att öka tidseffektiviteten i EI:s handläggning och anslog medel utöver regeringens anslag. Det är inga stora summor som EI äskar, och givet syftet vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att ska ha tillräckliga resurser för att möta behoven som uppstår kring utbyggnaden av elnäten?
fr · H8112166 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2166 Stöd till Covax av (M) till Statsrådet (MP) Vi måste göra vad vi kan för att öka vaccinationstakten i , men också arbeta för att vaccinet ska komma alla människor till del. Pandemin har aktualiserat behovet av global samverkan; en pandemi måste mötas tillsammans med andra, och vi är inte skyddade förrän alla är skyddade. Därför måste vi samarbeta globalt för att alla ska bli skyddade. och vaccinsamarbetet Gavi har lanserat det globala initiativet Covax, som arbetar för att alla länder, inklusive låginkomstländer, ska få tillgång till coronavaccin. Ett viktigt initiativ som självklart ska stödja. har regeringen meddelat att man stöttar Covax med . Det är självklart mycket pengar, men sett till enorma biståndsbudget är det en mycket liten del. Det svenska stödet på 200 miljoner kan jämföras med stöd, som ligger på 1,25 miljarder. Vaccinationer är effektivt bistånd. Det räddar liv, och här och är vaccinet helt avgörande för att få igång ekonomin och komma tillbaka till en ny normal verklighet. Därför önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen inom ramen för det svenska biståndet ska öka stödet till Covax?