ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112002 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2002 Socialministerns ställningstagande om munskydd av (SD) till Socialminister (S) I Aktuellt i SVT sa socialministern följande: ”Jag säger egentligen det som jag och och många andra har sagt sedan den här pandemin började, att munskydd ska användas”. Detta med anledning av att flera partier vill ha skärpta munskyddskav bland allmänheten. Det kan konstateras att socialministern far med osanning och ljuger inför svenska folket. Hon har nämligen hävdat att munskydd ska användas bland allmänheten. Det har heller inte gjort, tvärtom. Vid en pressträff sa socialministern: ”Vi ser inte i det här läget, med kraftigt avtagande smittspridning, att det skulle vara läge att kräva munskydd i offentliga miljöer.” Hon sa vidare: ”Vi har inte den, om jag får använda uttrycket, traditionen, kulturen.” I TV4 sa socialministern, med anledning av att WHO ansåg att borde införa krav på munskydd, att ”så här långt så har inte myndigheten sagt att vi generellt sett ska ha munskydd”. Hennes kommentar till WHO:s uppmaning var att hon ”tolkar inte riktigt deras kommentar som att ska utan man ska överväga precis som vi gör”. I ett svar på en skriftlig fråga så sent som meddelade socialministern att ”införa rekommendationer om användning av munskydd är ingen politisk fråga. är den expertmyndighet som i ansvarar för åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19”. Och vidare att ”eventuella rekommendationer om munskyddsanvändning i samhället bör således utfärdas efter bedömning av och de regionala smittskyddsenheterna”. Först beslutade man att från skulle rekommendation om munskydd – under rusningstid – i kollektivtrafiken gälla. Under hela pandemin har socialministern och övriga regeringen vägrat att ta politiskt ansvar och i stället bara pekat på sin ”expertmyndighet” och hänvisat till den. Resultatet är förödande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När , före pressträffen , hävdade ministern att munskydd ska användas bland allmänheten, och har detta varit en rekommendation från regeringens sida?
fr · H8112003 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2003 Elenergi från av (M) till Statsrådet (S) Elenergiförsörjningen för jobb och utveckling är avgörande. Den stabila planerbara elenergin från vatten och kärnkraft har minskat sin andel av energiförsörjningen, och energiområde 3 och 4 har både problem med effektleverans och stora prisökningar . Även om exporterar el från vindkraften så har vår elintensiva industri försörjningsproblem eller problem med kraftigt ökade priser på grund av dyr fossilproducerad el från utlandet. Minister har i debatten lyft just exporten från norr till söder i och att vi skulle kunna bygga ut infrastruktur från som via sin vattenkraft haft en säkrare leverans av eleffekt. händer dock mycket vad avser jobb och utveckling i . Förutom batterifabriker och datorhallar planeras nu för flera energikrävande industrier som avser att använda fossilfri energi helt i sin produktion. kommer att behöva mycket mer elenergi när alla dessa industrier är på plats. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att elområde 3 och 4 får tillgång till tillräckligt stabil energi som den kraftiga industriutbyggnaden i fortskrider?
fr · H8112004 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2004 Jämförelsemånad i förhållande till permitteringsmånad av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamot är det viktigt att lyssna på människor som lever ute i ”verkligheten” och som ropar på hjälp från oss förtroendevalda. I samband med digitala verksamhetsbesök tillsammans med Värmlandsbänken, har vi fått tagit del av butikers verklighet, bland annat från en butiksägare som driver flera klädbutiker i , , och . Just denna butiksägare beskriver problem som stötts på när det gäller regeringens stödåtgärder som riktats till företagare under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att butiksägarens beskrivning av sin verklighet som näringsidkare delges regeringen men också att regeringen svarar på viktiga frågor utifrån problembilder som beskrivs. Här följer några delar som butiksägaren fört fram: Butiksägaren och hans kompanjon har byggt upp sin verksamhet, och de marknadsför flera kända varumärken och har expanderat successivt. Under tog det dock stopp över och tappade verksamheten av intäkterna. Butiksägaren och hans kompanjon har kämpat för att hålla igång verksamheten och för att få behålla personalen, men det har varit otroligt tufft. Trots korttidsarbete har man tvingats varsla delar av personalen. Butiksägaren ansökte om korttidsarbete (KTA) för personalen för att kunna rädda jobben. Det som blev tydligt i processen med var att det inte har kunnat hantera det stora antalet ansökningar som kommit in . Första omgången fungerade bra med snabba besked och ganska snabb utbetalning men sedan visade hanteringen stora brister ur ett företagarperspektiv. Butiksägaren beskriver flera problem som han har stött på när det gäller kontakten med . När man ska söka för en ny period blir fortfarande jämförelsemånaden för butiksägarens företag eftersom regelverket ger att jämförelsemånad ska vara före första permitteringsmånad. Praktiskt kan detta verkligen slå snett för företagare och anställda. Om det tillkommit nya medarbetare som till exempel ersätter föräldralediga eller studielediga ordinarie medarbetare så gäller inte korttidspermittering. I butiksägarens fall finns det sju personer som är ersättare och har tjänstgöring på . De får inte korttidspermitteras alls eftersom de inte jobbade . Det som då hänt är att butiksägaren tvingas säga upp dem på grund av arbetsbrist och de blir i stället arbetslösa. Både butiksägaren som arbetsgivare och fackliga företrädare är överens om hur negativt detta blir. Borde inte fler jobb kunna räddas och bibehållas genom att även ersättare kan permitteras? Butiksägarens berättelse är inte på något sätt unik. Detta är en verklighet som många företagare får uppleva i dessa tider då de verkligen behöver råd och tillgång till stödåtgärder. Det här är inte acceptabelt. Vi måste värna om våra företagare och stötta dem på bästa sätt. Med hänvisning till detta vill jag fråga näringsminister : När bedömningar visar sig få motsatt effekt för vissa företag, vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att göra justeringar så att reglerna uppfyller sitt syfte?
fr · H8112005 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2005 Personliga handläggare för företag hos av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamot är det viktigt att lyssna på människor som lever ute i ”verkligheten” och som ropar på hjälp från oss förtroendevalda. I samband med digitala verksamhetsbesök tillsammans med Värmlandsbänken har vi fått tagit del av butikers verklighet, bland annat från en butiksägare som driver flera klädbutiker i , , och . Just denna butiksägare beskriver problem som stötts på när det gäller regeringens stödåtgärder som riktats till företagare under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att butiksägarens beskrivning från sin verklighet som näringsidkare delges regeringen men också att regeringen svarar på viktiga frågor utifrån problembilder som beskrivs. Här följer några delar som butiksägaren fört fram: Butiksägaren och hans kompanjon har byggt upp sin verksamhet, och de marknadsför flera kända varumärken och har expanderat successivt. Under tog det dock stopp över och tappade verksamheten av intäkterna. Butiksägaren och hans kompanjon har kämpat för att hålla igång verksamheten och för att få behålla personalen, men det har varit otroligt tufft. Trots korttidsarbete har man tvingats att varsla delar av personalen. Butiksägaren ansökte om korttidsarbete (KTA) för personalen för att kunna rädda jobben. Det som blev tydligt i processen med var att det inte har kunnat hantera det stora antalet ansökningar som kommit in . Första omgången fungerade bra med snabba besked och ganska snabb utbetalningmen sedan visade hanteringen stora brister ur ett företagarperspektiv. Butiksägaren beskriver flera problem som han har stött på när det gäller kontakten med , bland annat att det inte finns personlig service på samma sätt som hos exempelvis . När butiksägaren har kontaktat har han kommit till olika personer varje gång – om han över huvud taget kommer fram per telefon. De flesta tillfällen har han inte haft tid att vänta i telefonkön. Han beskriver också att den chattfunktion som hänvisar till inte finns tillgänglig eftersom den ständigt är överbelastad. Butiksägarens berättelse är inte på något sätt unik. Detta är en verklighet som många företagare får uppleva i dessa tider då de verkligen behöver råd och tillgång till stödåtgärder. Det här är inte acceptabelt. Vi måste värna om våra företagare och stötta dem på bästa sätt. Med hänvisning till detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern verka så att företag som söker stöd hos får en personlig handläggare att föra dialog med?
fr · H8112006 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2006 Företagens rapportering till av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamot är det viktigt att lyssna på människor som lever ute i ”verkligheten” och som ropar på hjälp från oss förtroendevalda. I samband med digitala verksamhetsbesök tillsammans med Värmlandsbänken har vi fått tagit del av butikers verklighet, bland annat från en butiksägare som driver flera klädbutiker i , , och . Just denna butiksägare beskriver problem som stötts på när det gäller regeringens stödåtgärder som riktats till företagare under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att butiksägarens beskrivning av sin verklighet som näringsidkare delges regeringen men också att regeringen svarar på viktiga frågor utifrån problembilder som beskrivs. Här följer några delar som butiksägaren fört fram: Butiksägaren och hans kompanjon har , byggt upp sin verksamhet, och de marknadsför flera kända varumärken och har expanderat successivt. Under tog det dock stopp över och tappade verksamheten av intäkterna. Butiksägaren och hans kompanjon har kämpat för att hålla igång verksamheten och för att få behålla personalen, men det har varit otroligt tufft. Trots korttidsarbete har man tvingats att varsla delar av personalen. Butiksägaren ansökte om korttidsarbete (KTA) för personalen för att kunna rädda jobben. Det som blev tydligt i processen med var att det inte har kunnat hantera det stora antalet ansökningar som kommit in . Första omgången fungerade bra med snabba besked och ganska snabb utbetalning men sedan visade hanteringen stora brister ur ett företagarperspektiv. Butiksägaren beskriver flera problem som han har stött på när det gäller kontakten med . Det är lätt att göra fel i samband med avstämning mot då det går att skicka in en icke fullständigt ifylld rapport. Har man exempelvis glömt att fylla i postnummer så varnar inte systemet om att det saknas uppgifter, man kan klicka på ”Skicka in” ändå. Om ett företag råkar skicka in en ofullständig rapport blir det bortsorterat och får ett meddelande om att ansökan ej är godkänd på grund av fel. Man måste då göra om processen och förlorar i väntan på att eventuellt bli godkänd än en gång. Butiksägarens berättelse är inte på något sätt unik. Detta är en verklighet som många företagare får uppleva i dessa tider då de verkligen behöver råd och tillgång till stödåtgärder. Det här är inte acceptabelt. Vi måste värna om våra företagare och stötta dem på bästa sätt. Med hänvisning till detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att verkligen säkerställa att företag kan fylla i korrekta uppgifter när det gäller avstämning mot genom de rapporter som företaget ska lämna?
fr · H8112007 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2007 Ansökningar till och utbetalningar från av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamot är det viktigt att lyssna på människor som lever ute i ”verkligheten” och som ropar på hjälp från oss förtroendevalda. I samband med digitala verksamhetsbesök tillsammans med Värmlandsbänken har vi fått tagit del av butikers verklighet, bland annat från en butiksägare som driver flera klädbutiker i , , och . Just denna butiksägare beskriver problem som stötts på när det gäller regeringens stödåtgärder som riktats till företagare under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att butiksägarens beskrivning av sin verklighet som näringsidkare delges regeringen men också att regeringen svarar på viktiga frågor utifrån de problembilder som beskrivs. Här följer några delar som butiksägaren fört fram: Butiksägaren och hans kompanjon har byggt upp sin verksamhet, och de marknadsför flera kända varumärken och har expanderat successivt. Under tog det dock stopp över och tappade verksamheten av intäkterna. Butiksägaren och hanskompanjon har kämpat för att hålla igång verksamheten och för att fåbehålla personalen, men det har varit otroligt tufft. Trots korttidsarbete harman tvingats att varsla delar av personalen. Butiksägaren ansökte redan imars om korttidsarbete (KTA) för personalen för att kunna rädda jobben. Det som blev tydligt i processen med var att de inte har kunnat hantera det stora antal ansökningar som kommit in . Första omgången fungerade bra med snabba besked och ganska snabb utbetalning men sedan visade hanteringen stora brister ur ett företagarperspektiv. Butiksägaren beskriver flera problem som han har stött på när det gäller kontakten med . ska it-systemet justeras på och det innebär att det tar innan företag ens kan ansöka om stöd. ska bygga en ny ansökningsmodul som beräknas ta 5–. Därefter kan företag ansöka. Därefter ska de ha veckor på sig att lämna besked om företaget är berättigad till stöd och därefter eventuell utbetalning. Pengar som avser KTA 2020 kommer förmodligen att kunna betalas ut tidigast 2021. Butiksägarens berättelse ärinte på något sätt unik. Detta är en verklighet som många företagare fåruppleva i dessa tider då de verkligen behöver råd och tillgång tillstödåtgärder. Det här är inte acceptabelt. Vi måste värna om våra företagareoch stötta dem på bästa sätt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att ansökningar till och utbetalningar från behandlas i snabbare takt och betalas ut inom rimlig tid?
fr · H8112008 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2008 Information från till butiksägare av Kopparklint (M) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamot är det viktigt att lyssna på människor som lever ute i ”verkligheten” och som ropar på hjälp från oss förtroendevalda. I samband med digitala verksamhetsbesök tillsammans med Värmlandsbänken har vi fått tagit del av butikers verklighet, bland annat från en butiksägare som driver flera klädbutiker i , , och . Just denna butiksägare beskriver problem som stötts på när det gäller regeringens stödåtgärder som riktats till företagare under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att butiksägarens beskrivning av sin verklighet som näringsidkare delges regeringen men också att regeringen svarar på viktiga frågor utifrån de problembilder som beskrivs. Här följer några delar som butiksägaren fört fram: Butiksägaren och hans kompanjon har byggt upp sin verksamhet, och de marknadsför flera kända varumärken och har expanderat successivt. Under tog det dock stopp över och tappade verksamheten av intäkterna. Butiksägaren och hans kompanjon har kämpat för att hålla igång verksamheten och för att få behålla personalen, men det har varit otroligt tufft. Trots korttidsarbete har man tvingats att varsla delar av personalen. Butiksägaren ansökte om korttidsarbete (KTA) för personalen för att kunna rädda jobben. Det som blev tydligt i processen med var att det inte har kunnat hantera det stora antalet ansökningar som kommit in . Första omgången fungerade bra med snabba besked och ganska snabb utbetalning men sedan visade hanteringen stora brister ur ett företagarperspektiv. Butiksägaren beskriver flera problem som han har stött på när det gäller kontakten med . Om man som företag valde att inte söka en ny period med KTA så var informationen från myndigheten mycket otydlig och otillräcklig. Då avbrottet räknades som slutredovisning av ansökan skulle företaget få 24 månaders karens innan ansökan kunde göras igen (butiksägaren hann genom ren tur upptäcka och återkalla detta). Informationen har i efterhand rättats till, men man kan bara tänka sig hur många företag som blev drabbade av detta och därmed missade sin chans till fortsatt stöd fram till . Butiksägarens berättelse är inte på något sätt unik. Detta är en verklighet som många företagare får uppleva i dessa tider då de verkligen behöver råd och tillgång till stödåtgärder. Det här är inte acceptabelt. Vi måste värna om våra företagare och stötta dem på bästa sätt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern verka så att informationen blir tydligare för alla företag och att all avgörande information från företagen når fram?
fr · H8112009 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2009 som gruvnation av (M) till Näringsminister (S) släppes rankning över attraktiva gruvländer. Från att ha varit på världens tio-i-topp-lista rasar nu till plats 36. Utvecklingen har skett gradvis och trenden har varit tydlig . 2016 låg på plats 8, 2018 på plats 21 och plats 36. Den svenska gruvnäringen är viktig på många sätt. Den skapar många arbetstillfällen och spelar en avgörande roll i omställningen till en fossilfri framtid, vilket inte bara påverkar oss inom gränser utan även är av global vikt. Det är dessutom viktigt att investeringarna görs just i då vi har bland de tuffaste miljö- och arbetslagarna i världen och kan därigenom garantera att verksamheterna inte har stor påverkan på miljön och klimatet eller utnyttjar arbetskraft på oetiska sätt. Men riskerar investeringarna att försvinna från . Bolag har redan börjat diskutera att flytta verksamheter till andra länder som har mer pålitliga processer och en vilja att etablera nya gruvor. Processerna kring Kallak- och Lavergruvorna är två viktiga exempel att ha i åtanke. senaste rankning riskerar nu denna bild av att cementeras vidare. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att lyfta som gruvnation?
fr · H8112010 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2010 It-säkerheten och elförsörjningen av (M) till Statsrådet (S) Företag och hushåll ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. Det förutsätter att det finns tillgänglig elproduktion och kapacitet i elnäten, men också att it-säkerheten säkerställs. ställdes it-säkerheten inom elområdet på sin spets efter att brister uppdagats hos stamnätsoperatören och i styrning. Känt är ju också det säkerhetshaveri med regeringen och Transportstyrelsen som utsatte för stor fara. Organ som och har också pekat på hur utsatt vårt samhälle är för olika former av it-brottslighet och it-attacker. Exempelvis utsätts företag som arbetar med eftertraktad kunskap eller produkter regelmässigt för olika former av intrångsförsök. Parlament och elnät har också hackats i grannländer. I vårt moderna liv är det helt nödvändigt att ha en trygg elförsörjning. Det handlar inte bara om el och värme hos hushållen utan också om att basala funktioner som el inom vården, rening av avloppsvatten och fungerande internetuppkoppling kan upprätthållas. Det kommer oroande rapporter om ett ökat tryck på it-säkerheten. Ett bland flera exempel är uppgifter om hur kritisk infrastruktur såsom energiföretag har utsatts för angrepp i såväl som . Givet frågans allvar är det angeläget att de misstag som skedde med , regeringen och Transportstyrelsen inte görs om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa ett fungerande elsystem och undvika att de misstag som tidigare skett inom , regeringen och Transportstyrelsen inte upprepas?
fr · H8112011 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2011 Sjöfartens konkurrenskraft av (SD) till Infrastrukturminister (S) ekonomi har länge varit bekymmersam. För att få en ekonomi i balans behöver öka sina intäkter i form av avgiftshöjningar på farledsavgifter och lotsavgifter. Dessa ökade avgifter ger en direkt negativ påverkan på sjöfarten. Regeringens uttalade ambition är att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart, men hur når man de uttalade ambitionerna om man gör det dyrare för sjöfarten? har en underhållsskuld, och när underhåll väl utförs innebär det att tillgängliga tider på spåren minskar och att gods som kunde gå på järnväg i stället får transporteras på lastbil. Inom sjöfarten finns det stora möjligheter och ledig kapacitet, men om man höjer farleds- och lotsavgifterna gör man det mindre attraktivt att välja sjöfart som transportsätt. Om man jämför sjöfartens farledsavgift med järnvägen eller en busslinje blir det ganska tydligt hur fel avgiften slår mot sjöfarten. Ett fartyg som trafikerar hamnar får betala en farledsavgift för varje hamn det besöker och naturligtvis även hamnavgifter med mera. Detta gör att fartyg väljer bort att hämta gods i vissa hamnar om inte godsmängden väger upp kostnaden för att angöra den aktuella hamnen. Det hade varit ohållbart om järnvägen eller bussar hade fungerat enligt ett likande system, där de avstår att stanna vid en hållplats om där finns för få passagerare eftersom biljettintäkterna för dessa passagerare inte uppväger kostnaden för bolaget att plocka upp dem. ekonomi behöver ses över om vi vill att sjöfarten ska stärkas. Vi kan läsa att inte kommer att genomföra de kraftigt höjda farledsavgifterna utan att detta skjuts upp till september – detta till glädje för sjöfarten som det tynger ekonomi ytterligare. är ett affärsverk som förväntas ha en ekonomi som går ihop. De förluster man gör måste hämtas hem på annat håll, med risk för än högre avgifter för sjöfarten. Regeringen har fått ett tillkännagivande av om att man ska se över verksamhets och finansieringsform. Denna utredning ser vi gärna genomförs skyndsamt för att inte tynga sjöfarten med högre kostnader längre än nödvändigt. har i sin budgetmotion föreslagit att det avsätts på att få till en miljödifferentierad avgiftsmodell för att gynna de fartyg som släpper ut minst skadliga föroreningar. Detta torde gynna de svenska, rena fartygen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser regeringen att göra för att öka den miljövänliga svenska sjöfartens konkurrenskraft såväl nationellt som internationellt?
fr · H8112012 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2012 Digitala angrepp av (SD) till Statsrådet (S) är positiva till digitaliseringen av samhället. Genom digitalisering skapas stora möjligheter att förenkla vardagen för både företagare och medborgare. I takt med att digitaliseringen ökar finner dock även kriminella nya sätt att bedriva brottslighet, och främmande makt kan genomföra olika typer av attacker på digitala infrastruktur. drabbades drabbades av en it-attack. I närtid har även och drabbats. Än värre är att Bank-id utsattes för en attack . Detta visar på en oroväckande sårbarhet i digitala infrastruktur. Det är viktigt att grundläggande samhällsfunktioner skyddas. I takt med att blir mer och mer digitalt kommer fler och fler funktioner att vara uppkopplade och säkerheten att bli en allt viktigare aspekt att beakta vid utvecklingen av landets digitala lösningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar regeringen för att säkerställa att landets vitala funktioner skyddas mot olika former av it-relaterad brottslighet och digitala attacker?