ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113207 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3207 Skolmyndigheternas stöd till dyslektiker av (L) till Utbildningsminister (S) Liberalerna har uppmärksammats på att elever som tidigare fått tillgång till hjälpmedel inför nationella prov, till exempel i form av inspelade ljudfiler, inte längre får detta. Det är oklart varför, men en förklaring kan vara att berörda skolmyndigheter, såsom och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), inte prioriterar detta på samma sätt som förut. Elever med dyslexi behöver utöver råd och stöd även hjälpmedel för att klara sin undervisning. Det gäller såväl den ordinarie undervisningen som i samband med de nationella proven. Vissa elever har på grund av sin dyslexi tydliga behov av olika tekniska hjälpmedel i undervisningen och inför ett prov för att öka sina möjligheter att ta till sig momenten och därmed uppnå kunskapsmålen i skolan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern och regeringen att säkerställa att berörda skolmyndigheter, såsom och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), även fortsatt kan ge ändamålsenligt stöd till elever med dyslexi?
fr · H8113208 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3208 Utbildningsplatser för trafiklärare av (C) till Utbildningsminister (S) Utbildningen till trafiklärare sker via yrkeshögskolorna runt om i . Antalet 18-åringar som kommer att ta körkort förväntas öka mycket. rapporterade att det saknas trafiklärare över hela landet. räknar med att det bara kommer att saknas cirka 600 lärare. För att möta den stora efterfrågan på att ta B-körkort men även förarbevis för moped och A-traktorer behöver också antalet platser för att utbilda sig till trafiklärare hos yrkeshögskolorna öka. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att antalet platser på trafiklärarutbildningen ska öka?
fr · H8113209 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3209 Befordringskravet för post av (C) till Statsrådet (S) Befordringskravet på post förändrades 2018 till att av alla förstaklassbrev ska komma fram . Detta skedde efter att postutredningen ett brev på posten slutlevererats. skickade regeringen ut ett förslag om förändring i befordringskravet där man skriver följande: ”Promemorians förslag: Kravet på befordringstid ska ändras på så sätt att av de inrikes brev som lämnas in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut , oavsett var i landet breven har lämnats in. av breven ska ha delats ut inom fyra påföljande arbetsdagar. Ändringarna bör träda i kraft .” Förslaget har fått mycket kritik från flera organisationer och företag samt även statliga PTS och Försvarsmakten. Det skickas allt mindre post i , och fler och fler får tillgång till digitala alternativ. Dock är det olyckligt att genomföra en förändring i befordringskravet innan den av regeringen tillsatta är klar . Min fråga till statsrådet blir därför: Är statsrådet beredd att ändra i befordringskravet innan är klar ?
fr · H8113211 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3211 Strategi och långsiktighet för biobanksområdet av (L) till Socialminister (S) Biobanksområdet är en strategisk fråga på många sätt. Det är avgörande för kliniska prövningar och är en flaskhals för att nya, lovande behandlingar ska kunna testas. De är också en grundförutsättning för att genmodifierande vård och annan precisionsmedicin ska komma patienter till del. Patienter vårdas ofta i flera regioner. Forskning är dessutom till sin natur gränsöverskridande. Biobanksverksamhet är förstås en sjukvårdsfråga, men den är också i allra högsta grad en forsknings- och kunskapsfråga. Dessutom behövs lagar på detta område som både är moderna och värnar vår integritet. finns luckor i övergripande och strategiska struktur för biobanker. Ett exempel som tydligt illustrerar bristen på helhetsstyrning och översiktligt ansvar är covid-19-pandemin, där viktiga prover samlats in och fortfarande samlas på ett sätt som gör att de inte kan sparas, vilket försvårar forskning och viktig utvärdering av analyser och behandlingar. Ett annat exempel är att föråldrad lagstiftning kan ställa upp hinder i stället för att hjälpa. Ett tredje exempel är infrastrukturen: öppnar nu för särskild utlysning som kan ge pengar för att bygga upp ärendesystem för att öka kunskap och läkemedelsutveckling, men inga medel finns för drift och förvaltning. behöver en långsiktig strategi för biobanksfrågor som täcker hela området och är mer detaljerad och kraftfull än dagens rudimentära. Myndigheter, lärosäten, universitetssjukhus och regioner behöver gemensamt stå bakom en sådan strategi, infrastrukturen och den långsiktiga driften behöver säkras på området, berörd lagstiftning bör ses över och det behövs också tydliga uppdrag, både permanenta och tillfälliga sådana. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Är ministern beredd att överväga initiativ från regeringens sida i strategiska biobanksfrågor?
fr · H8113213 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3213 Kompetensbristen i restaurangbranschen av (M) till Näringsminister (S) Pandemin vi just nu går igenom har slagit hårt mot verksamheterna i vissa branscher. Besöksnäringen och restaurangbranschen är några av dem som drabbats hårdast av restriktioner och förlorad verksamhet. Många företagare i branschen har försökt överleva genom att permittera personal delvis och andra har tvingats säga upp sin kompetenta personal helt. börjar vi förhoppningsvis se ljuset i tunneln när vaccineringen nått stora delar av befolkningen, smittan går ned och restriktionerna för restaurangerna lättas något. Branschen beskriver nu nya utmaningar. Personerna med mest kompetens har lämnat branschen, och det är inte självklart att de kommer att söka sig tillbaka eftersom de kan ha hittat andra jobb. Branschen står helt enkelt inför en brist på personal, delvis , men framför allt . Dessutom kommer många av de event och sociala evenemang många tvingats avstå under det pandemin varat att vara mycket uppskattade. Människor längtar efter att gå ut, äta god mat och umgås. är detta en paradox. har en hög arbetslöshet vilket påverkar samhället mycket negativt. Min fråga till näringsminister lyder: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra möjligheten för restaurangbranschen att nyanställa kompetent personal?
fr · H8113214 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3214 Förtroendet för som gruvnation av (M) till Näringsminister (S) har som gruvnation rasat i anseende globalt. När kanadensiska presenterade sitt årliga jämförelseindex för gruvbranschen kunde vi konstatera att vi hamnat bakom länder som och . I pågår en enorm omställning till fossilfrihet inom såväl industri som transportsektorn. Investeringarna är massiva i norra , och den nya industrin är i skriande behov av sällsynta jordartsmineral och metaller. Stora fyndigheter finns bland annat i . skulle en utökad gruvverksamhet innebära inte bara att behovet av metaller skulle kunna tillgodoses utan också att det globala avtrycket från gruvnäringen minskade då har så stark miljölagstiftning. En av de fyndigheter som har gott om och som krävs för bland annat elbilar är nickel. I finns en av största oexploaterade fyndigheter. Företaget har länge kämpat för att starta en verksamhet för utgrävning, men komplicerade regelverk och långsamma tillståndsprocesser har stoppat det svenska gruvföretaget. Mineraltillgången är på med en produktionspotential på högkvalitativt nickelkoncentrat under . En gruvetablering beräknas exempelvis kunna täcka en stor andel av Northvolts årliga nickelbehov vid tillverkning av batterier för elbilar och lagring av energi samt skapa upp emot 1 000 arbetstillfällen. Allt detta stoppas nu på grund av regeringens hantering av gruv- och mineralpolitiken. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka förtroendet för som gruvnation igen?
fr · H8113215 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3215 De svenska elpriserna av (M) till Statsrådet (S) är indelat i olika elområden som en följd av ett EU-beslut för att få till en gemensam elmarknad inom . Tanken bakom var också att med marknadskrafter möjliggöra satsningar inom de områden där behovet av utbyggd kapacitet var som störst för att utjämna prisskillnader och säkerställa behov. Den effekten har inte uppstått. I stället har framför allt (SE4) haft betydligt högre priser än norra (SE1 och SE2) på grund av att all vattenkraft produceras i norr samt att även majoriteten av den utbyggda vindkraften finns där. Detta i kombination med regeringens politiska beslut som lett till att flera av reaktorer, som ligger i , stängts ned samt att elnäten inte har byggts ut för att överföra el från norr till söder. Som värst har det varit en prisskillnad på och för samma el. De stora prisskillnaderna påverkar såklart konkurrenskraften för våra olika landsändar och har lett till att Sydsvenska handelskammaren har skickat in en JK-anmälan och begär en granskning av gällande de svenska elpriserna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på den anmälan som lämnats till Justitiekanslern angående elområdena, och avser statsrådet att vidta några åtgärder till följd av detta?
fr · H8113216 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3216 Beslut gällande Kallakgruvan av (M) till Näringsminister (S) När kanadensiska presenterade sitt årliga jämförelseindex för gruvbranschen kunde resultatet närmast beskrivas som global misstro mot som gruvnation. I indexet rasade från topp tio (2016) ned till plats 36 där vi ligger efter länder som och . pågår en av vår tids största omställningar av samhället med fokus på fossilfrihet och hållbarhet. Den nya tekniken är beroende av de metaller och jordartsmineral som finns bland annat i den svenska berggrunden. Regeringen har dock inte klarat av att leverera i gruvfrågorna, något som blivit uppenbart när KU prickade näringsministern för hanteringen av bland annat de ansökningar som kommit in för gruvverksamhet i Kallak och Laver för senfärdig hantering. Besked om gruvan i gav regeringen dessutom dagen innan , och än så länge har inte Kallak fått något besked. Regeringen har däremot hänvisat till att behövt lämna synpunkter på det närliggande världsarvet Laponia, vilket nu har inkommit. Utifrån yttrandet från kan konstateras att en eventuell gruva i inte kommer att hota världsarvet. Det har snart gått besluten om Kallak landade på regeringens bord, men än så länge har inget hänt. Det är den här typen av senfärdighet som gjort att vi tappat så mycket i anseende som gruvnation. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är det ministerns avsikt att nu lämna ett besked gällande Kallak?
fr · H8113217 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3217 Hanteringen av vapenlicenser av (C) till Statsrådet (S) Jag har tidigare – senast – frågat statsrådet om de mycket långa handläggningstiderna för dem som söker licens för jaktvapen. I Polisregion tog då en handläggning medan målsättningen är att det ska ta . Över landet varierade då handläggningstiden mellan . På min fråga då om vad statsrådet avsåg att göra för att korta de långa handläggningstiderna för vapenlicenser fick jag ett svar där statsrådet bekräftade och delade min bild av att det tar men också meddelade att då fått i uppdrag att återkommande redovisa statistik på området. På en uppföljande fråga meddelade statsrådet ”Regeringen beslutade att ge i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att stärka hanteringen av vapentillstånd. I redovisningen ska redogöra för hur myndigheten arbetar för att öka och effektivisera den digitala hanteringen av vapentillstånd samt hur tidplanen för det ser ut. Uppdraget ska redovisas . Det är min förhoppning att ovanstående sammantaget ska leda till ännu kortare handläggningstider , i synnerhet där tiderna är som längst, utan att vare sig rättssäkerheten eller kontrollnivån påverkas.” Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit med anledning av resultaten i den av avlämnade rapporten avseende en effektiv och säker handläggning av vapentillstånd?
fr · H8113218 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3218 G7-ländernas syn på kinesiskt inflytande av (SD) till Utrikesminister (S) president uppmanar övriga G7-länder att agera mot ökande inflytande, och man önskar bland annat hejda enorma infrastrukturprojekt som sjösatts och är viktigt för det ekonomiska inflytandet. Nätverket av vägar, järnvägar, flygplatser och hamnar sjösattes av den kinesiske diktatorn och beskrivs som världens största infrastrukturprojekt. Tack vare dessa investeringar stärks de av kontrollerade handelsvägarna globalt, vilket ökar såväl inflytandet som de ekonomiska musklerna. Det har visat sig finnas en bred enighet bland G7-länderna om vikten av en tuff hållning mot den alltmer fientligt sinnade kinesiska diktaturen. Ett av de projekt man lanserat i syfte att hejda detta kan ses som ett alternativ till . Man har enats om ett program för att ge utvecklingsländer tillgång till finansiering och för att påskynda skiftet till förnybar energi och hållbar teknik, vilket berör allt från järnvägar i till vindkraftverk i . Vidare manar flera krafter om att vidta kraftfulla åtgärder för att förhindra tvångsarbetet i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på G7-ländernas hållning gentemot och det som framkommit under toppmötet i , och medför detta något förnyat ställningstagande från regeringens sida som innebär en med G7-ländernasynkroniserad hantering gentemot ?
fr · H8113219 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3219 Ett nytt regelverk för postutdelning av (SD) till Statsrådet (S) () håller på att ta fram ett nytt regelverk för postutdelning. Ett av förslagen innebär att Postnord får rätt att anvisa en plats för att samla ihop flera postlådor på samma ställe. Platsen för utdelning får ligga högst från bostaden. Processen är fortfarande i ett tidigt skede, och PTS räknar med att förslagen kan träda i kraft . Runt 4,4 miljoner hushåll berörs av förslaget och skulle kunna få postlådan flyttad. Från Hyresgästföreningens och Fastighetsägarnas sida varnar man för risken med en kraftigt försämrad service kring postutdelningen. Man menar att förslaget innebär försämrad samhällsservice och sannolikt ökade kostnader för hyresgästerna. Vidare varnar man för den svåra gränsdragningen gällande funktionsnedsättning eller hög ålder. I förslaget sägs nämligen att personer med funktionsnedsättning eller hög ålder inte ska behöva ta sig till en lådsamling eller fastighetsbox. Postnord är , som huvudregel, skyldig att dela ut brev varje vardag. testade Postnord en ny utdelningsmodell med varannandagsutdelning, som blivit gällande. Redan här har samhällsservicen blivit sämre, och vill man ta ytterligare ett steg till försämrad service genom att låta den som har en egen postlåda eller ett eget brevinkast behöva gå längre till en lådsamling, om det är villakvarter, eller anordning med boxar, om man bor i lägenhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det nya förslaget till regelverk för postutdelning som PTS håller på att ta fram harmonierar med god samhällsservice, eller avser statsrådet att vidta några åtgärder för att bibehålla en god samhällsservice för våra medborgare?
fr · H8113220 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3220 Häktesplatser av i (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många av kriminalvårdens häkten och anstalter är fullbelagda. Nästan helt utan förvarning fick kriminalvården ett hundratal nya personer att låsa in efter den internationella razzian mot organiserad brottslighet . Redan före denna internationella razzia var det fullt i storstadshäktena. Man tvingas skjutsa vissa till mindre orter och dubbelbelägger alla celler som går. Kriminalvårdens placeringssektion har i uppgift att placera fängelsedömda i lämplig anstalt utifrån en risk- och behovsbedömning. När platssituationen är ansträngd påverkar det Kriminalvårdens möjlighet att placera intagna. Beläggningsgraden i denna verksamhet var – före razzian. , med kulmen , greps 155 personer i den svenska delen av insatsen. Det är uppenbart att kriminalvården tvingas arbeta med väldigt små marginaler när det kommer till antalet häktesplatser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att antalet häktesplatser utökas?
fr · H8113221 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3221 Självförsörjningsgrad och pensioner av i (M) till Statsrådet (S) I Entreprenörskapsforums rapport till självförsörjning som offentliggjordes 2020 finns en kort passage som lyder så här: ”Vissa kostnader kan antas öka markant över tiden. prognostiserar till exempel att pensionskostnaderna för grundskyddet för utrikes födda kommer att stiga från dagens 4,1 miljarder (, 2017) till elva miljarder för att 2060 uppgå till hela 69 miljarder. Enligt prognosen kommer kostnaderna enkom för grundskyddet motsvara av BNP. Till detta kommer svårkvantifierbara kostnader i form av minskad tillit, kriminalitet och sociala problem i kölvattnet av bristande ekonomisk integration och låg självförsörjningsgrad. Utan att fördjupa oss i dessa kostnader nöjer vi oss med att konstatera att om det finns en önskan att minska dem är det nödvändigt att öka självförsörjningsgraden.” Enligt är det av de svenska pensionärerna som har svårt att klara de nödvändigaste utgifterna, vilket ligger långt under EU-snittet på . Trots detta finns det en politisk diskussion om att det svenska pensionssystemet är underfinansierat, utan att man tar hänsyn till hur den sjunkande självförsörjningsgraden påverkar pensionsprognoserna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ge uppdrag till att redovisa hur kostnadsperspektivet för staten ser ut om inte självförsörjningsgraden ökar?
fr · H8113222 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3222 Bekämpning av mygg vid översvämningar av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) har varit blöt, och mycket regn har kommit i stora delar av . Detta gör att myggen kläcks tidigt och kan skapa stora problem för bostadsområden, företagare och lantbrukare runt om i landet. Detta sker vid vattendrag och där mycket vatten samlas vid översvämning. Områden som varit extra hårt drabbade är , , och . För att bekämpa mygg används ett biologiskt bekämpningsmedel som heter BTI. För att få tillstånd att bekämpa mygg ska beslut fattas av bland andra Kemikalieinspektionen, och . När just bekämpning av mygg ska göras behöver snabba beslut fattas så att problemet kan åtgärdas. Det är mycket kompetens som behövs för att bekämpa den stora spridningen av mygg. Ett sätt att snabba på besluten och få till effektivare handläggning är att samla alla beslut och kompetenser hos en myndighet som blir ansvarig. Det blir som ”en väg in” för just denna fråga. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att snabba på handläggningen när det gäller bekämpning av mygg, och bör den samlade kompetensen kring denna fråga samlas hos en myndighet?
fr · H8113223 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3223 Fängslande av politiker och folkvalda i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Vi minns när de islamistiska terroristerna /Daish försökte erövra staden i norra . På vägen till Kobane hade /Daish mördat, våldtagit och förslavat människor och förstört städer och byar. Detta väckte avsky över hela världen. Det väckte också avsky hos medlemmar och politiker i HDP, som kämpar för fred, kvinnors rättigheter, demokrati och mänskliga rättigheter och som hyser åsikten att även kurder och andra minoriteter i ska åtnjuta dessa rättigheter. Den åsikten delas inte av president , för när gick till angrepp mot Kobane och HDP protesterade och demonstrerade mot detta började regimen att arrestera och fängsla ledarna för HDP. Erdoğan valde att stå På /Daishs sida och invaderade sedan, med stöd av och andra islamistiska terrorgrupper, staden i Rojava i . En demokrat fängslar inte sina oppositionella motståndare och kritiker. En demokrat spärrar inte in andra partiers parlamentariker när de har en annan uppfattning än regeringen och presidenten. Men president och hans regim gör det. har Erdoğans riksåklagare beslutat att förlänga fängelsetiden för HDP:s före detta ordförande , och ställa honom samt ytterligare 107 oppositionella politiker inför rätta. Och rättegångarna har pågått . Många ledande politiker, bloggare och folkvalda i HDP har fått ytterligare många års fängelse för att de har demonstrerat och kämpat för kurdernas rättigheter. Är det inte så det går till när man som stat uppträder som terrorist – att man begår övergrepp mot sina motståndare och ställer upp på andra terroristers sida? HDP:s ledare och parlamentsledamoten frigavs av Istanbuldomstolen, men Erdoğans domstol i håller honom kvar i fängelset. Detta har många EU-länder inklusive för de mänskliga rättigheterna reagerat mot och uppmanat att omgående frige honom. Demirtaş har suttit fängslad . Enligt domstolens bedömning har syftet med fängslandet varit att kväsa politisk opposition och debatt i . I och med den turkiska arméns angrepp på staden , som liksom Kobane ligger i i , har Erdoğan kompletterat sin statsterrorism med att även omfatta folkrättsbrott. Europeiska politiker kan inte fortsätta låtsas att Erdoğanregimen i något avseende är anständig. Det torde stå klart att den är manipulativ, aggressiv och antidemokratisk. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att protestera mot den skenrättegång som regimen bedriver mot Demirtaş och hans 107 medåtalade, och kommer den att kräva frigivning av alla politiska fångar och alla medlemmar och politiker i HDP?
fr · H8113225 · 2021-06-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:3225 Livscykelanalys och koldioxidutsläpp av i (M) till Näringsminister (S) En livscykelanalys som precis har gjort visar att kärnkraften i under hela sin livstid har lägst koldioxidutsläpp jämfört med andra energislag. Analysen är gjord för de tre huvudsakliga kraftslagen i , som är kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Kärnkraften landar där som klar vinnare i parametern klimatutsläpp. Det analysen visar är att kärnkraften producerar omkring koldioxid per producerad kilowattimme. Det jämförs med drygt för vindkraft och drygt för vattenkraft. Kärnkraften ger alltså hälften så låga koldioxidutsläpp som det näst bästa alternativet. Det man tar hänsyn till i analysen är allt från byggnationen av kraftverket, alla effekter av bränsleframställning samt rivning och omhändertagande av avfall. Med andra ord den totala livscykeln. Ett vindkraftverk beräknas hålla medan ett kärnkraftverk ska ha en livstid – även om stängdes , vilket analysen tar hänsyn till. För vattenkraft sätts livslängden till på dammar och på kraftverk – även om de äldsta kraftverken redan är långt äldre än så. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilken analys gör ministern av de koldioxidutsläpp som respektive energislag har i ett livscykelperspektiv i förhållande till de klimatmål som har förbundit sig till enligt , och avser ministern vidta några åtgärder utifrån sin analys?