ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123555 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3555 av (SD) Resursbrister vid NFC har frågat mig om regeringen avser att skjuta till mer pengar till NFC och vilka andra åtgärder regeringen och jag tänker vidta för att komma till rätta med de problem som NFC haft. har fått kraftigt höjda anslag. Anslagsnivån i löpande priser har ökat från 2017 till 2021, vilket utgör en ökning på . Under dessa år har NFC kontinuerligt utökat sin bemanning. Regeringens budgetförslag kommer att presenteras för i budgetpropositionen som överlämnas . Vad gäller frågan om vilka andra åtgärder regeringen och jag tänker vidta för att komma till rätta med de problem som NFC har är det viktigt att beakta att vi i har fristående myndigheter. Myndighetens ledning, i detta fall rikspolischefen, ansvarar inför regeringen för att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. För myndigheter gäller, om inte eller regeringen har beslutat annat, att myndighetens ledning beslutar om organisation, handläggning av ärenden och former för verksamheten i övrigt. Med det sagt är det självklart så att jag, vilket jag har informerat om, fortlöpande följer verksamheten och vid behov agerar för att myndigheten ska ha så goda förutsättningar som möjligt att utföra sitt uppdrag. Som jag har beskrivit i tidigare frågesvar pågår ett aktivt och prioriterat arbete vid för att hantera ärendebalanserna och bättre anpassa verksamheten efter de stora behoven av forensiska analyser.
frs · H8123556 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3556 av (SD) Krigsutrustning till har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar i syfte att spåra och förhindra eventuell illegal vapenförsäljning till och om det kan förväntas nya initiativ mot bakgrund av händelseutvecklingen i . Insmuggling av vapen till och det oroväckande antalet illegala skjutningar är allvarligt och jag och regeringen vidtar en rad åtgärder för att komma tillrätta med detta. Majoriteten illegala vapen som anträffats i har haft ursprung i eller smugglats via . Regeringens åtgärder är därför till stor del inriktade på stöd och samarbete med länderna i den regionen, både bilateralt och genom EU och Europol. Därigenom har och förmåga att upptäcka och beivra grov brottslighet, inklusive vapensmuggling, ökat. Vapensmuggling är gränsöverskridande och kräver därför ett nära internationellt samarbete. Regeringen välkomnar därför kommissionens handlingsplan mot vapensmuggling, som är inriktad på smuggling från men som omfattar smuggling även från andra regioner. Sammantaget kommer vapensmuggling och vapenbrott även i fortsättningen att vara en prioriterad fråga och jag kommer att följa utvecklingen noga.
frs · H8123558 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3558 av (SD) Myndighetsstruktur för folkhälsofrågor har frågat mig om jag, mot bakgrund av hantering av pandemin, är beredd att se över myndighetsstrukturen i och genom att lära av hantering låta fler myndigheter ansvara för folkhälsofrågor. har en liknande myndighetsstruktur som . I har förutom även , och Inspektionen för vård och omsorg ansvar för vissa frågor inom smittskyddsområdet. är förvaltningsmyndighet för folkhälsofrågor och samordnar folkhälsoarbetet på nationell nivå. ska bidra till god och jämlik hälsa genom att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till berörda aktörer. har inte tagit över någon annan myndighets uppgifter under pandemin. har fristående förvaltningsmyndigheter och ledningen för varje myndighet ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen. Folkhälsoarbetet är tvärsektoriellt, vilket tydligt syns i de folkhälsopolitiska målområdena. beslutade om ett nytt folkhälsopolitiskt ramverk, med ett omformulerat övergripande folkhälsopolitiskt mål om att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Pandemin har synliggjort att vi har valt rätt väg för framtidens folkhälsoarbete då det är tydligt att konsekvenserna av covid-19-pandemin och smittskyddsåtgärderna samspelar med sociala och ekonomiska förhållanden. De grupper som redan före pandemin hade förhöjd risk för ohälsa har drabbats mest av pandemins konsekvenser inom skolan, på arbetsmarknaden och i samhället i stort.
frs · H8123560 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3560 av (KD) Åtgärder för att rädda jobben inom byggsektorn har frågat arbetsmarknadsministern vilka initiativ hon avser att ta för att avstyra den kris som uppstått till följd av att Cementa inte längre får bryta kalk på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen kan konstatera att inom en överskådlig framtid har ett behov av cement till bl.a. bostäder och utveckling av infrastruktur. används cement som en viktig del i denna produktion, bl.a. som en beståndsdel i betong. En eventuell storskalig försörjningsbrist av cement skulle därmed kunna få allvarliga samhällskonsekvenser. Regeringen har löpande kontakt med berörda branscher om hur situationen utvecklas och ett intensivt departementsövergripande arbete pågår i frågan. Arbetet är inriktat mot att minska risken för allvarliga samhällskonsekvenser, både . En oberoende konsekvensbedömning av den uppkomna situationen har också genomförts. har ett gällande tillstånd som löper ut . Tillståndet är begränsat både och beträffande den mängd kalk som får brytas. Inom ramen för det nu gällande tillståndet finns det enligt Cementa kalk som inte kommer att hinna brytas innan tillståndstiden löper ut. Regeringen har beslutat en lagrådsremiss som syftar till att möjliggöra en snabb regeringsprövning av en ansökan om ett tidsbegränsat tillstånd att bedriva kalkstenstäkt. En ansökan om ett tidsbegränsat tillstånd att bedriva kalkstenstäkt får enligt förslaget avse brytning av den kalksten som för ansökan omfattas av ett gällande tillstånd men vars brytning hindras på grund av tidsbegränsning i det tillståndet. Lagändringen syftar till att ge förutsättningar för att undvika de betydande samhällskonsekvenser som ett storskaligt driftsstopp i närtid skulle innebära. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen kommer i budgetpropositionen att föreslå åtgärder för att främja ett mer hållbart byggande och för att stärka samhällets motståndskraft mot sårbarheter i såväl råvaruförsörjning som strategisk tillgång till insatsvaror.
frs · H8123561 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3561 av (M) Inrapporterade it-incidenter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att se över att skyldigheten att inrapportera it-incidenter fungerar som den ska och att alla med rapporteringsskyldighet lever upp till sitt uppdrag. Rapportering av it-incidenter är viktig eftersom den ger information om hot och sårbarheter och underlag för att stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. It-incidenter utgör i sig ett hot mot de digitala grunder som säkerhet, konkurrenskraft och välstånd vilar på. Rapporteringen av it-incidenter från såväl statliga myndigheter som leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster, i enlighet med förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap respektive lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster, är central. En förutsättning för att rapporteringen ska fungera är att statliga myndigheter och leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster har rutiner och processer för identifiering och rapportering av it-incidenter. Mot bakgrund av detta gav därför regeringen ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa detta. Den granskning som ska göra av hur leverantörer inom sektorn digital infrastruktur hanterar och rapporterar incidenter kan ge ytterligare underlag kring det potentiella mörkertalet i inrapporteringen. Den kan också säkerställa att leverantörerna har nödvändiga rutiner och processer för hantering och rapportering av säkerhetsincidenter. Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag till revidering av det EU-direktiv som lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster följer av. I förslaget finns bl.a. skärpta krav på incidentrapportering. Förhandlingar om förslaget pågår inom EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) inhämtar kontinuerligt information gällande sårbarheter, hot och risker och sprider den till både privata och offentliga aktörer. Av MSB:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur spridningen av råd och stöd i syfte att förebygga it-incidenter kan effektiviseras. Målet med det nyinrättade nationella cybersäkerhetscentret är att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot som utgör en av källorna till de it-incidenter som drabbar . Inom ramen för cybersäkerhetscentret ska även myndigheterna bl.a. koordinera arbetet för att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter samt förmedla råd och stöd avseende hot, sårbarheter och risker. Samverkan med privat och offentlig sektor utgör en central del av centrets uppdrag. Regeringen har en tät dialog med de ansvariga myndigheterna om verksamheten och den fortsatta inriktningen. Regeringen kommer fortsatt att noggrant följa frågan om olika aktörers it-incidentrapportering och, om nödvändigt, vidta ytterligare åtgärder för att rapporteringen ska fungera tillfredsställande.
frs · H8123562 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3562 av (M) Ökade nätavgifter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra i reglerna gällande energiskatten för att möjliggöra en mer rättvis tillämpning. har det tagits ut lägre skatt på el för förbrukning inom industriell verksamhet. Avsikten var enligt förarbetena att den lägre skatten endast ska ges till företag där den huvudsakliga verksamheten är industriell. Genom en ändring 1992 begränsades skattelättnaden till att endast omfatta förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Oavsett hur verksamheterna och processerna som ska ha en lägre beskattning avgränsas och definieras så kommer det finnas gränsdragningsproblem där två närliggande verksamheter riskerar att beskattas olika. Bakgrunden till frågan är att skattenedsättningen tidigare hanterades av elhandelsbolagen, som debiterade lägre skatt direkt på elfakturan. debiteras energiskatt på el av nätinnehavarna. Därefter kan den som förbrukat elen i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ansöka om återbetalning av energiskatten från . Ett av skälen till denna förändring var att i högre utsträckning än tidigare skulle få information om vem som förbrukar den el som ansökan om återbetalning avser samt för vilka ändamål elen förbrukas. En följd av dessa förbättrade kontrollmöjligheter har blivit en mer enhetlig tillämpning av riktlinjerna för bedömningen av om företagets huvudsakliga verksamhet är industriell. Därmed tillämpas reglerna i linje med vad som avsågs när skattenedsättningen infördes.
frs · H8123563 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3563 av (M) har frågat mig vilken roll jag och regeringen gett i uppdrag till att ha jämte de kommersiella aktörerna på telekommarknaden. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. beslutade om ett utvidgat uppdrag för (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Uppdraget utvidgades till att även omfatta att aktivt ska utveckla, erbjuda och driva kommunikationslösningar till samhällsviktiga aktörer med fokus på säkerhet, robusthet och tillgänglighet. Vid extra bolagsstämma i bolaget ändrades därför bolagsordningen för att spegla detta. AB:s uppdrag är att med fokus på säkerhet, robusthet och tillgänglighet, aktivt utveckla, erbjuda och driva kommunikationslösningar till samhällsviktiga aktörer, erbjuda nätlösningar för distribution av medier, bedriva utsändning och överföring av radio- och tv-program, samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget ska erbjuda programbolagen utsändnings- och överföringstjänster på likvärdiga villkor i . Bolaget ska, om efterfrågan från programbolagen finns, erbjuda en grundläggande infrastruktur över hela eller delar av . Detta gäller under förutsättning att programbolagen enligt sina sändningstillstånd är skyldiga att sända eller överföra med den efterfrågade räckvidden i ett marknät. Bolaget ska utifrån dessa utgångspunkter och de regulatoriska förutsättningarna agera uteslutande affärsmässigt. Regeringen har inte gett några andra uppdrag till .
frs · H8123564 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3564 av (M) Brister i kraftnätet har frågat näringsministern vad han avser göra åt de brister vi har i våra kraftnät, som innebär att orter liknande får tacka nej till 2 000 arbetstillfällen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att möjliggöra för fler elintensiva verksamheter att etablera sig och växa, behöver det svenska elnätet förstärkas. Regeringen arbetar därför med en nationell strategi för elektrifiering som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna inom energisektorn. Arbetet med elektrifieringsstrategin påbörjades och går in i sin slutfas. Vid större anslutningsärenden är det inte sällan nödvändigt med större investeringar vilket ofrånkomligt innebär ledtider. Det är därför viktigt att i så tidigt skede som möjligt beakta elnätets förutsättningar när en ny elintensiv verksamhet planeras. Elnätsutbyggnaden behöver ske så snabbt och effektivt som möjligt, som människors hälsa och miljön skyddas samt en god hushållning med mark och vatten främjas, vilket är utgångspunkten i de åtgärder som regeringen vidtar. genomför betydande förstärkningar av transmissionsnätet och i det närmaste tredubblar sina nätinvesteringar . Parallellt genomför lokal- och regionnätsägare omfattande investeringar för att bygga bort flaskhalsar på övriga nivåer i de svenska elnäten. Elnätsutbyggnaden behöver emellertid ske i ett högre tempo och det är därför positivt att ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det enklare att bygga ut elnätet i . Vidare har fått ökade anslag för att korta ner sin handläggningstid av ärenden kopplade till elnätsutbyggnad.
frs · H8123565 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3565 av (C) Bredbandsstödet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att fiberföreningar kan ta del av bredbandsstödet. Att främja utbyggnaden av den digitala infrastrukturen i är prioriterat av regeringen. Den pågående pandemin och dess följder för människors liv har särskilt visat nyttan av tidigare satsningar på bredband i . tillfördes ytterligare för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad på landsbygden. () är ansvarig myndighet för det bredbandsstödet i enlighet med förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma ifråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stöd och då särskilt bredbandsföreningar. PTS sammanställer inför varje utlysning av stödet en så kallad byggnadsförteckning. Förteckningen anger samtliga byggnader som är möjliga att söka bredbandsstöd för – i enlighet med statsstödsreglerna och förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. De regionala bredbandskoordinatorena ska vidare på begäran bistå PTS med att sammanställa ett underlag för att PTS ska kunna besluta om prioriterade byggnader inom de av myndigheten utpekade stödområdena i regionen. Sammanställningen ska utgå från befintliga analyser och tillvarata särskilda geografiska och andra specifika förutsättningar. Framtagandet av underlag ska ske i samverkan med relevanta aktörer på lokal och regional nivå, och framför allt med länsstyrelser och kommuner. PTS informerar om framtagandet av byggnadsförteckningen och om kriterierna för prioriteringarna på sin hemsida. PTS har arbetat med förenklingar, förtydliganden och utökad kommunikation riktad mot potentiella stödsökande för att års utlysning attrahera fler sökande att inkomma med ansökningar. Insatser på detta område innefattar även särskilda åtgärder för att förenkla för bredbandsföreningar. har PTS haft en tät dialog med bland annat Byanätsforum och har tagit flera av de inkomna synpunkterna i beaktande för att ytterligare motverka trösklar som identifierats specifikt för bredbandsföreningar. PTS har till exempel adresserat bredbandsföreningarnas utmaningar att hantera geodata genom att införa en interaktiv kartfunktion i ansökningsportalen, samt tagit bredbandsföreningarnas särskilda förutsättningar i beaktande vid utformningen av villkoren för anslutningsavgift. PTS utvärderar ansökningsprocessen kontinuerligt och regeringen har en nära dialog med myndigheten om bredbandsstödet.
frs · H8123566 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3566 av (SD) kritik med anledning av upprustningen av armén har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av kritik. Regeringen avser att – i föreskriven ordning – i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser vidta med anledning av iakttagelser i granskningsrapporten.
frs · H8123567 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3503 av (M) Smittspårning av flygresenärer samt 2020/21:3567 av (SD) EU-systemet för smittspårning har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att säkerställa att vidtar nödvändiga åtgärder för att kunna genomföra smittspårning av flygresenärer på in- och utrikesflyg. har frågat mig vilka skäl som ligger bakom att till skillnad från andra EU-länder valt att inte använda sig av digital teknik för smittspårning och avstår från att delta i EU:s nya plattform för att snabbare smittspåra covid-19. När smittspårning är påkallad ska den ske skyndsamt och effektivt. För att stärka testning och smittspårning har totalt avsatts . Regeringen kan och ska dock inte bedöma under vilka omständigheter smittspårning bör ske. I finns i stället nationella vägledningar för testning, smittspårning och isolering som har tagits fram av . Vägledningarna används av de regionala smittskyddsenheterna som har ansvaret för smittspårningsarbetet, inklusive i anslutning till resor. Ett nära samarbete mellan de regionala smittskyddsenheterna och är viktigt. fick i uppdrag att genomföra kartläggningar av digitala stöd i smittskyddsarbetet internationellt och fick i uppdrag att kartlägga processer i smittskyddsarbetet nationellt. Av redovisningen framgår att myndigheterna inte ser att en s.k. smittspårningsapp skulle lösa de stora utmaningar i smittspårningsarbetet som smittspårare och smittskyddsenheter står inför och att evidensen kring dessa appar är bristfällig. Digitala stöd ska ses som ett komplement till det befintliga smittskyddsarbetet och inte en ersättning av detta. På regeringens uppdrag har tagit fram och redovisat en rapport om hur smittspårningen och andra moment i smittskyddsarbetet kan effektiviseras av digitala verktyg. I rapporten föreslår att ett digitalt ärendehanteringssystem införs.
frs · H8123568 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3568 av (V) Energistadgefördraget har frågat mig vilken position är inför förhandlingarna , och om regeringen är beredd att lämna det internationella energistadgefördraget helt och hållet. Låt mig först framhålla att jag självklart kommer att fortsätta verka för att revideringen av Energistadgefördraget ska innebära en ambitiös modernisering av fördraget i enlighet med EU:s förhandlingsmandat, vilket bland annat innebär att det inte ska finnas något tolkningsutrymme avseende staters rätt att reglera för att uppnå och andra miljömål. Regeringen står helt bakom EU:s ståndpunkter i de pågående förhandlingarna, vilket omfattar dess strävan att reformera i synnerhet regleringen av investeringsskyddet. Förhandlingarna är fortfarande i ett tidigt skede och det är för tidigt att uttala sig om deras slutresultat. kommer även fortsättningsvis att verka för EU:s ståndpunkter. Vi har bland annat ställt oss bakom EU:s förslag att ta bort och helt fasa ut investeringsskyddet för investeringar i fossila bränslen. Rent principiellt kan jag konstatera att investeringsskyddsavtal är en viktig komponent i och EU:s utrikes- och handelspolitik. I detta ligger också att det måste finnas en regelstyrd mekanism för internationell tvistlösning.
frs · H8123569 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3569 av (V) Covidbevis för svenskar vaccinerade i har frågat utrikeshandelsministern och ministern med ansvar för nordiska frågor om hon avser att verka för att även vaccinationsdoser tagna i grannländer ska kunna registreras i svenska system så att personer kan få tillgång till covidbevis. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För de flesta personer som har fått sin första vaccination i ett annat land och sin andra vaccination i är det möjligt att få ett svenskt covidbevis utfärdat av . Detta förutsätter dock att vårdgivaren kan registrera den svenska vaccinationen som dos 2 i det . Att registreringen sker på det sättet är också viktigt för att på ett detaljerat sätt ska kunna följa upp vaccinationstäckningen i . Av de olika system som används i för att registrera vaccinationer i det finns ett som inte har den funktionalitet som behövs för att kunna registrera en fristående vaccination som dos 2, vilket bl.a. påverkar många av de svenskar som bor i en region nära den norska gränsen. Även om det i grunden ligger på vårdgivare att registrera korrekta uppgifter i registret är detta en av de frågor som tittar närmare på inom ramen för ett regeringsuppdrag som myndigheten har fått. Uppdraget handlar om att genomföra en förstudie avseende framtagning av ett system för manuellt utfärdande av covidbevis och kommer att redovisas , .
frs · H8123570 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 20/21:3533 av (C) Utbetalning av solcellsstödet och fråga 2020/21:3570 av (M) Utbetalning av solcellsstöd har frågat finansministern när de medel som avsatts i vårändringsbudgeten för investeringsstöd för solceller beräknas kunna utbetalas, och om finansministern avser att vidta några åtgärder för att snabba på handläggningen och utbetalningarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. Vidare har frågat mig när jag och regeringen avser att besluta om att ändra i förordningen för utbetalning av solcellsstöd. Jag väljer att besvara de båda frågorna i ett sammanhang. kan jag bara säga att arbete pågår inom med översyn och revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller för att möjliggöra sådana utbetalningar. Information kommer att lämnas så snart nödvändiga beslut har tagits.