frs · H8122875 · 2021-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2875 av (M) Effekterna av långtidscovid har frågat mig vilka initiativ som jag är beredd att ta för att de personer som har drabbats av långtidscovid ska få hjälp av det svenska trygghetssystemet utifrån att det råder en pandemi. Hälso- och sjukvården och ställs inför svåra avgöranden när det gäller diagnoser där kunskapen om diagnosen är bristfällig. Detta gäller t.ex. diagnosen postcovid, även kallad för långtidscovid. Vården kan ha svårt att tillhandahålla sådana uppgifter som får i sjukfall i vilka diagnoserna är välkända. Det kan därför vara en utmaning för att ta ställning till rätten till sjukpenning när forskningsbaserad kunskap om diagnosen och dess konsekvenser för den sjukskrivna individen är bristfällig. Ett stort antal insatser har vidtagits i syfte att öka kunskaperna om diagnostiken och diagnosen postcovid och att säkerställa att personer med diagnosen postcovid som saknar arbetsförmåga får sjukpenning. Nedan redovisas några av dessa. har uppdaterat det försäkringsmedicinska beslutsstödet med vägledning för bedömning av arbetsförmåga vid covid-19 och postcovid. innehåller beslutsstöden information om symtom, prognos, funktionsnedsättningar, aktivitetsbegränsningar, information om rehabilitering och försäkringsmedicinsk information. Uppgifterna i beslutsstödet är viktiga för att hälso-och sjukvården ska få vägledning om sjukskrivning vid postcovid. Uppgifterna i beslutsstödet är även viktiga för att ska kunna göra en korrekt bedömning av rätten till sjukpenning. arbetar med att uppdatera beslutsstödet med vägledning för sjukskrivning för de båda diagnoserna. och har på uppdrag av regeringen identifierat brister i sjukförsäkringens handläggning vad gäller symptombaserade diagnoser. har därefter vidtagit ett antal åtgärder för att rätta till de identifierade bristerna. Regeringen har beslutat om ett tilläggsuppdrag till och att säkerställa att dessa åtgärder får genomslag i handläggningen av bland annat diagnoserna ME och postcovid. Covid-19-pandemin har synliggjort behovet av en mer flexibel rehabilitering-skedja i sjukförsäkringen. trädde nya bestämmelser i kraft om bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan. Med lagändringen ges den som är sjukskriven större möjligheter att avsluta pågående vård och rehabilitering för att kunna återgå i arbete hos den egna arbetsgivaren. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum, som lämnade förslaget som genomförts, har även lämnat andra förslag för att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. Regeringen arbetar med de övriga förslagen från utredningen. För att skapa bättre förutsättningar för vården att hantera personer med postcovid fick i uppdrag att löpande utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter med post-covid. ska ta fram ett stöd för utveckling av relevanta verksamheter, processer och vårdkedjor. Det handlar bland annat om att beskriva insatser som kan bli aktuella utifrån symptom som personerna upplever. Stödet ska kunna användas av personer som är verksamma inom olika nivåer i hälso- och sjukvården. har publicerat tre kunskapsstöd inom ramen för uppdraget, där det senaste publicerades . Det kan också nämnas att social utvärdering (SBU) presenterade sitt uppdrag där de gjort en systematisk översikt avseende patienter som har långvariga symptom av covid-19 och fick ett nytt uppdrag om att löpande utvärdera och sprida kunskap om det vetenskapliga stödet avseende långvariga effekter av sjukdomen covid-19. Regeringen fortsätter att noga följa frågan om postcovid och kommer att vid behov vidta ytterligare åtgärder.