frs · H8122499 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2499 av (M) Stärkt it-säkerhet för näringslivet har frågat mig om jag avser att verka för en stärkt cybersäkerhet för näringslivet genom att satsa mer resurser på det nationella cybersäkerhetscentrumet samt se över en ändring av de svenska sekretessbestämmelserna så att det går att inhämta information om pågående och nya hot, samt att delge näringslivet adekvat och korrekt information. säkerhet, konkurrenskraft och välstånd vilar i stor utsträckning på digitala grunder. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande och med teknikutveckling och digitalisering blir hoten och sårbarheterna fler. Mot denna bakgrund är det viktigt för regeringen att kontinuerligt arbeta för en god informations- och cybersäkerhet i hela samhället. Det nationella cybersäkerhetscentret ska bidra till en stärkt säkerhet i samhället i breda termer, vilket inkluderar svensk konkurrenskraft och välstånd. Samverkan med privat sektor utgör en central del av uppdraget. Centret är inrättat och regeringen kommer att ha en tät dialog med de ansvariga myndigheterna gällande verksamheten och den fortsatta inriktningen av den. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) inhämtar kontinuerligt information gällande sårbarheter, hot och risker och sprider den till både privata och offentliga aktörer. Av MSB:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur spridningen av råd och stöd i syfte att förebygga it-incidenter kan effektiviseras. Skyddet av företagshemligheter är väsentligt för företagens konkurrenskraft. På regeringens initiativ har lagen om företagshemligheter ändrats så att fler angrepp på företagshemligheter har gjorts otillåtna och straffskalan för grovt företagsspioneri skärpts. Vidare har tagit fram förslag på stärkt straffrättsligt skydd för företagshemligheter av teknisk natur (Ds 2020:26). Två nya straffbestämmelser föreslås – en om olovligt utnyttjande av företagshemlighet och en om olovligt röjande av företagshemlighet. Förslagen syftar till att förbättra förutsättningarna för företagande och teknisk utveckling, men även till att bättre kunna möta det hot som industrispionage utgör mot svensk industri och det svenska samhället. Förslagen har varit ute på remiss och bereds nu vidare inom . Företagen har ett eget ansvar för sin motståndskraft mot cyberhot. Särskilda krav ställs på leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster, enligt lag (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster, och utövare av säkerhetskänslig verksamhet, enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585). Eftersom små och medelstora företag ofta har begränsade förutsättningar att stärka sin motståndskraft mot cyberhot gav regeringen MSB i uppdrag att bidra till att öka sådana företags och allmänhetens kunskaper om informationssäkerhet. Tillsammans med ett stort antal aktörer utformade MSB en informationskampanj, med vilken man nått ut brett. Jag och regeringen har för avsikt att fortsätta att bedriva ett uthålligt och systematiskt arbete med informations- och cybersäkerhet, för att stärka hela samhällets motståndskraft mot intrång och attacker och som ett led i att främja säkerhet, konkurrenskraft och välstånd.