ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111384 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1384 Åtgärdande av farliga obevakade järnvägsövergångar av (M) till Infrastrukturminister (S) har över 3 500 obevakade järnvägsövergångar. omkom två ungdomar mycket tragiskt i en olycka utanför . beräknar att det dör cirka två personer vid landets obevakade övergångar. Utbyggnadstakten för landets obevakade övergångar är mycket låg, och många fler människor kommer att förlora sina liv vid dessa övergångar. Detta är ju inte bara tragiskt utan helt oacceptabelt och behöver självklart lyftas upp och åtgärdas. Att planera för olönsamma höghastighetståg som bristerna i det befintliga järnvägssystemet är så uppenbara verkar långt ifrån välplanerat. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka utbyggnadstakten och därmed kraftfullt minska ned antalet obevakade järnvägsövergångar?
fr · H8111385 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1385 Näringslivets inflytande över utbildningsplatserna av (M) till Utbildningsminister (S) dimensioneras oftast gymnasieskolornas utbildningar efter vad eleverna önskar, och det kan ju låta bra, men att utbilda sig till arbetslöshet är inte bra för någon. har delar av vårt näringsliv svårt att hitta personal med kompetens till sin verksamhet. Det behöver bli en tydligare koppling mellan gymnasieskolans utbud och behovet på arbetsmarknaden. Min fråga till utbildningsminister är: Vad har ministern gjort eller ämnar göra för att lyssna in näringslivets behov av kompetent arbetskraft och ge näringslivet ett större inflytande över utbildningsplatserna?
fr · H8111386 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1386 Grova trafikbrott av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trafikbrott är en av de vanligaste formerna av brott som begås i . Förövarna gör det ofta vanemässigt, återfaller och utgör en fara för andra. Ofta är också droger inblandade. I många fall drabbas oskyldiga genom att skadas eller omkomma i samband med olyckor som orsakas av dessa ansvarslösa förare, och sorgen över en skadad eller omkommen anhörig drabbar många familjer. I en aktuell radiodokumentär, Döden på vägen, ges ett exempel på hur en individ kan begå en stor mängd trafikbrott utan att samhället har möjlighet att förhindra det. Slutligen sker en fruktansvärd olycka som dödar två personer och lämnar en familj i stor sorg har en utredning funnits på bord, i vilken det föreslås en del skärpta straff samt ett nytt trafikbrott med rubriceringen grov trafikbrottslighet. Utredningen har remitterats och remissvaren har inkommit . Från ett kristdemokratiskt perspektiv ser förslagen på lagändringar lovande ut, men tyvärr kan man konstatera att det på regeringens lista inte finns med någon proposition om en straffskärpning för trafikbrott. Detta trots att det nu har gått utredningens förslag om förändringar av lagen presenterades och att både i interpellationsdebatter och vid frågestunder har betonat att han ser frågan som prioriterad. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer en skärpning av lagen för trafikbrott att genomföras genom att en proposition enligt utredningens förslag lämnas till ?
fr · H8111387 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1387 Kriminalvårdens prioriteringar av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Inom rehabiliterande programverksamhet finns tolvstegsprogrammet, ett behandlingsprogram för drog- och alkoholmissbrukande klienter. Programmet är ursprungligen utarbetat av Anonyma Alkoholister () i och har använts i Kriminalvården . Programmet bygger på en kognitiv grund där deltagaren kartlägger sina tankemönster och tränar på att ändra dessa. har det framkommit uppgifter till delar av civilsamhället om att Kriminalvården överväger att avveckla användningen av tolvstegsprogrammet i sitt rehabiliterande arbete med intagna på anstalterna trots att många anger att detta program skapar incitament och drivkraft för att bryta ett drog- och alkoholmissbruk. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är tolvstegsprogrammet som behandlingsform på väg att mönstras ut ur Kriminalvården, och vad anser i så fall ministern om det?
fr · H8111388 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1388 Krisstöd till samhället av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemin har drabbat många verksamheter – så även civilsamhällets. Aktiviteter för barn och unga har fått ställas in på grund av restriktioner, verksamhet för äldre har fått anpassas och intäkter i form av till exempel kafé- och secondhandförsäljning och gåvor – inte minst från företag – riskerar att minska. växer behovet av civilsamhällets verksamhet i pandemins spår. har upprepade gånger konstaterat att civilsamhället glömts bort eller förfördelats när regeringen tagit fram stödåtgärder. Regeringen har under pandemin tilldelat idrotten och kulturen stora stöd, motiverat av de intäktsbortfall dessa sektorer sett som en följd av coronakrisen. Men stöden till det breda civilsamhället har inte varit lika stora och inte heller anpassade efter de ideella organisationernas uppbyggnad och verklighet. Ett exempel på detta är att stiftelser inte kunnat ta del av det projektstöd för bidrag till insatser för socialt särskilt utsatta som delats ut via MUCF, trots att ett stort antal av civilsamhällets organisationer drivs just i stiftelseform. Konsekvensen blir exempelvis att diakoni kan ta del av stöd, medan diakoni inte kan det – trots att de två verksamheterna liknar varandra vad gäller historia, värdegrund och verksamhet. När civilsamhällets organisationer frågat ministern varför inte stiftelser får ta del av stödet har de fått till svar att ”regeringen ville att bidraget skulle gå till organisationer som är demokratiskt uppbyggda”. I bästa fall visar detta på en okunskap om civilsamhällets uppbyggnad, i värsta fall om en ovilja att säkerställa att krisstöd – när sådant äntligen delas ut – faktiskt når fram. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur planerar ministern och regeringen att öka och ändra stöden för att säkerställa att de når fram till hela civilsamhället framöver?
fr · H8111389 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1389 Effektiv vaccinering av (M) till Socialminister (S) har över 10 000 dödsfall i covid-19 – en tragedi för och för alla de familjer som drabbas. Pandemin slår även mot företag, och arbetslösheten skjuter i höjden. Såväl landets som många familjers ekonomi påverkas negativt. Många ser sina livsverk och företag försvinna. Andra länder har kommit längre med sina vaccinationer. är på många sätt likt , men vi skiljer oss åt i effektivitet i fråga om vaccinationer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern för att säkerställa att vaccinationerna utförs så effektivt som möjligt?
fr · H8111390 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1390 En effektiv vaccinering av (M) till Socialminister (S) har över 10 000 dödsfall i covid-19, vilket är en tragedi för och för alla de familjer som drabbats. Pandemin slår även mot företag, och arbetslösheten skjuter i höjden. Ekonomin påverkas negativt för såväl landet som många familjer. Många ser sina livsverk och företag försvinna. Andra länder har kommit längre med sina vaccinationer. är på många sätt likt , men vi skiljer oss åt i effektivitet i fråga om vaccinationer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att vaccineringstakten i ska kunna bli högre, likt den i exempelvis länder som , som vi borde kunna lära av?
fr · H8111391 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1391 Utökat skydd vid våld i nära relationer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi ser ett utbrett våld i samhället och i synnerhet våld mot kvinnor. Enligt Brottsförebyggande rådets preliminära statistik polisanmäldes 28 000 fall av misshandel av kvinnor . I av fallen hade kvinnan och förövaren en parrelation eller hade tidigare haft en sådan. Dessutom anmäldes 1 710 fall av grov kvinnofridskränkning. Men mörkertalet är stort eftersom en stor andel våldsutsatta aldrig anmäler de övergrepp som de utsätts för i den nära relationen. En uppskattning är att runt en fjärdedel av våldet i nära relationer polisanmäls. Våld i nära relationer kännetecknas av att det oftast finns känslomässiga band mellan förövaren och offret, vilket inte sällan försvårar såväl uppbrott som försvar. För den som döms för ett vålds- eller sexualbrott gentemot en närstående finns det med nuvarande och föreslagen lagstiftning ingen möjlighet att utfärda kontaktförbud med elektronisk övervakning vid frisläppandet, även om hotbilden är stor. En partner som lyckats ta sig ur ett destruktivt förhållande som dessutom kantas av en juridisk tvist är sällan okomplicerad. Vid fällande dom är motparten, oftast kvinnan, i ett fortsatt utsatt läge. Rädslan och vetskapen om kommande repressalier är inte heller helt ovanlig. Samhället behöver därför stärka och skydda den utsatta. Lagen behöver helt enkelt kompletteras så att det ska bli lättare att utdöma elektronisk övervakning. Även det proaktiva skyddet bör stärkas, och det bör även bli lättare att få till ett kontaktförbud mot en man som riskerar att utsätta kvinnan för våld. Det är en oacceptabel utveckling och statistik vi ser när det kommer till våld i nära relationer och i synnerhet kvinnors utsatthet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att stärka lagen i syfte att öka skyddet för individer som utsätts för våld i nära relationer?
fr · H8111392 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1392 En utvärdering av djurskyddslagen av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Väl medvetna om att det är en ytterst liten andel av lantbrukare och slakterier som missköter sina djur drar de ohyggliga reportage som vi sett på tv en skugga över hela näringen. Därför är det extra viktigt att komma åt de som missköter sig så att den överväldigande majoritet som följer lagar och regler och tar väl hand om sina djur inte misstänkliggörs. De scener som har rullats ut genom olika kanaler lämnar ingen oberörd och visar på en fullständigt oacceptabel hantering. Att se djur som slaktas när de är vid medvetande, som sparkas och slås i huvudet med kedjor är så vidrigt att det inte finns ord. Uppfödare som medvetet bortser från djurens lidande och lämnar de utan både foder och vatten är inget annat än djurplågare. Det är brottsligt och måste få ett slut. Vi behöver en nollvision för att stoppa djurs lidande. av de djur som slaktas i slaktas på slakterier som har ständig bemanning från . Där finns myndighetens kontrollanter på plats , . Det borde vara tillräckligt. Men om det bedöms att kameror är nödvändiga för att säkerställa kontrollen på vissa slakterier är vi beredda att titta på det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att den nya djurskyddslagen utvärderas så att vi faktiskt vet att den ökar skyddet av djur och främjar en god djurvälfärd?
fr · H8111393 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1393 Hjälp till krögare av (M) till Socialminister (S) Coronapandemin har drabbat krögare i och hela mycket hårt, de går på knäna. Pandemin har slagit hårt mot hela näringslivet, men framför allt mot restaurangbranschen. Regeringen ändrar beslut från den ena dagen till den andra och ger inte restaurangbranschen den framförhållning den behöver. Beslut har tagits att förbjuda alkoholservering , och har det beslutet förlängs med väldigt kort varsel. När rekommendationer och regler ändras med kort varsel är det inte så lätt att planera, varken i fråga om personalplanering eller inköp av varor. I dalafjällen och i de övriga kommunerna ropar krögare på hjälp, och gästerna önskar sitta lite längre än i de säkra miljöer som krögarna möjliggör för. Inför helgen hade krögare hoppats på att kunna ha öppet längre än . Men i stället förlängdes beslutet till . Till saken hör att krögare ofta behöver varsla om exempelvis ändringar av arbetsscheman minst före. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur menar ministern att krögare ska kunna planera för sin personal, deras arbetsschema och deras tider på ett bra sätt när regeringens beslut om förlängd stängning endast kom mer några dagars varsel?
fr · H8111394 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1394 Vätgasstrategi för av (SD) till Statsrådet (S) presenterade Fossilfritt en strategi för att göra till en ledande vätgasnation. Strategin lyfter fram att vätgasen har en potential som är väldigt stor och där utsläppen av växthusgaser ska kunna minska med i . Vätgasen är således en viktig pusselbit för att nå nettonollutsläpp av växthusgaser till 2045. Det konstateras också att ”andra länder har redan vätgasstrategier men i har intresset från statligt håll varit avvaktande”. Inom EU växer intresset för vätgas, inte minst i länder med väl utvecklad naturgasinfrastruktur. Flera medlemsstater i EU har tagit fram eller håller på att ta fram nationella vätgasstrategier. I har industrins intresse och statens satsningar fokuserat på vätgastillämpningar där billigare fossilfria alternativ inte fungerar. Vätgas och bränsleceller kan ge människor världen över bättre livsförutsättningar, som naturens resurser tas till vara på ett mer effektivt sätt och där alla fossilfria kraftslag från kärnkraft till solkraft kan nyttjas optimalt. Det ekologiska fotavtrycket per capita minskar. Vidare borde vätgastekniken rimligen ha extra god klimatpotential i då vår energimix i stort sett är fossilfri genom ett betydande inslag av vatten- och kärnkraft. Statsrådet har i ett svar på en tidigare ställd skriftlig fråga från undertecknad, svarat att regeringen med intresse kommer att ta del av Fossilfritt strategi. finns den på bordet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att, utifrån det förslag till vätgasstrategi för som presenterats av Fossilfritt , vidta ytterligare åtgärder på vätgasområdet?
fr · H8111395 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1395 Stöd till organisationer som fångar upp utsatta barn genom samtal av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) ökade samtalen till stödlinje jämfört med . Utsatta barn som ringt för att söka stöd då de omgetts av fylla och våld i hemmet, bland annat. fick vi också in rapporter om fylla och våld i hemmet och en allmän oro för samhällsläget. fick under jullovet ta emot fler samtal än . uttalade i medierna att hon håller med om att civilsamhällets insatser är helt avgörande i kristider och att gör ett jätteviktigt arbete. Ministern uttrycker också att det är viktigt att politiken stöttar upp detta arbete, även om det inte finns något konkret förslag på regeringens bord just . Tyvärr har också anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen (Bulletin ). Det här är mycket anmärkningsvärda och allvarliga siffror som rör utsatta barn och unga. Man kan med stor sannolikhet dra slutsatsen att kristiden bidragit till dessa ökade siffror. måste en högre växel läggas i för att skydda barn och unga från att utsättas för hemskheter under sin uppväxt. Helt uppenbart räcker inte regeringens åtgärder till. själva efterlyser ett mer långsiktigt perspektiv för sin verksamhet, och det är ingen orimlig önskan när statistiken ser ut som den gör. Hjälporganisationer som finns till för att stötta och rädda barn och unga som befinner sig i svåra situationer behövs i allra högsta grad just . De ska inte behöva lägga tid och energi på att leta efter medel för att överleva. De behöver lägga på att fånga upp barn och unga som mår dåligt och far illa i stället! Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stötta upp de organisationer som finns till för målgruppen barn och unga, dit de kan vända sig för samtal?
fr · H8111396 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1396 Åtgärder för att motverka djurplågeri på vissa slakterier av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Vi är väl medvetna om att det är en ytterst liten andel lantbrukare och slakterier som missköter sina djur, men de ohyggliga reportage som vi sett på tv kastar en skugga över hela näringen. Därför är det extra viktigt att komma åt dem som missköter sig så att den överväldigande majoritet som följer lagar och regler och tar väl hand om sina djur inte misstänkliggörs. De scener som har rullats ut genom olika kanaler lämnar ingen oberörd och visar på en fullständigt oacceptabel hantering. Att se djur som slaktas när de är vid medvetande, som sparkas och slås i huvudet med kedjor är så vidrigt att det inte finns ord. Uppfödare som medvetet bortser från djurens lidande och lämnar dem utan både foder och vatten är inget annat än djurplågare. Det är brottsligt och måste få ett slut. Vi behöver en nollvision för att stoppa djurs lidande. Det behövs nu flera åtgärder för att förebygga att djur utsätts för onödigt lidande. har i lagt fram flera förslag på åtgärder som kan leda oss framåt på den vägen. Det finns många delar som vi på allvar behöver ta tag i för att skydda våra djur från onödigt lidande. Men vi vill poängtera att vi självklart fortfarande vill se ett livskraftigt lantbruk som producerar såväl kött som spannmål. Däremot hoppas vi slippa fler rapporter om djurplågeri. har sagt sitt. Men vad är regeringens svar? Från det hållet är tystnaden total. Det håller inte. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förebygga att djur utsätts för onödigt lidande utifrån de rapporteringar som vi sett ?
fr · H8111397 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1397 De blå näringarna av (M) till Statsrådet (S) När livsmedelsstrategin beslutades i var det ett välkommet och efterlängtat besked. Emellertid anser sig representanter från de blå näringarna inte tillräckligt sedda. Vid kontakter med företrädare för vattenbruk och fiskenäringar finns till exempel önskemål om att den blå livsmedelskedjan borde få en uppgraderad position i de regleringsbrev som utfärdar till berörda myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att berörda myndigheter i högre grad ska uppmärksamma de blå näringarna och deras betydelse för livsmedelsstrategin?
fr · H8111398 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1398 Ökning av samtal till av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) ökade samtalen till jämfört med . Utsatta barn som ringt för att söka stöd då de omgetts av fylla och våld i hemmet, bland annat. fick vi också in rapporter om fylla och våld i hemmet och en allmän oro för samhällsläget. fick under jullovet ta emot fler samtal än . Tyvärr har också anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen var nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen (Bulletin ). Det här är mycket anmärkningsvärda och allvarliga siffror som rör utsatta barn och unga. Man kan med stor sannolikhet dra slutsatsen att kristiden bidragit till dessa ökade siffror. måste en högre växel läggas i för att skydda barn och unga från att utsättas för hemskheter under sin uppväxt. Helt uppenbart räcker inte regeringens åtgärder till. uttalar sig i medierna att hon håller med om att civilsamhällets insatser är helt avgörande i kristider, att gör ett jätteviktigt arbete och att det är viktigt att vi stöttar det arbetet från politikens sida även om det inte finns något sådant konkret förslag på regeringens bord just . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att vända denna negativa utveckling där allt fler barn mår dåligt, blir utsatta för brott och far illa?
fr · H8111399 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1399 Landsbygdens konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Äganderätten är en grundbult i vår demokrati och fundamentet i en fungerande marknadsekonomi. Den svenska äganderättens ställning har historiskt varit av vikt för ett starkt och konkurrenskraftigt skogsbruk, en näringsverksamhet som står för ett exportvärde på 125 miljarder. Dessvärre ser vi hur äganderättens ställning hotas av en politisk agenda som syftar till att begränsa markägares rätt att nyttja sin egendom. Dagens rättsosäkra tillämpningar av artskyddsförordningen och regeringens plan för att utöka landets nyckelbiotoper är ytterligare hot mot det svenska skogsbruket och äganderätten. Livskraftiga fågelarter och oätliga svampar har hindrat privata markägare att avverka stora områden skog på grund av snäva myndighetstolkningar av artskyddsförordningen. Till sin karaktär blir dessa myndighetsbeslut närmast konfiskatoriska eftersom dessa beslut gör skogen ekonomiskt värdelös utan att någon kompensatorisk ersättning utgår från det allmänna. Det finns beklämmande exempel där skogsbrukare använt sin skog som pensionsförsäkring och på ålderns höst genom godtyckliga myndighetsbeslut fått en skog som är osäljbar. LRF har pekat på att regeringens aviserade nyckelbiotopsinventering kan komma att innebära problem för skogsägarnas rätt att bruka skogen i nordvästra , i synnerhet i , eftersom dessa skogar antas hysa rödlistade arter som kan innebära omfattande avverkningsförbud, detta trots att det rör sig om skog som brukats och avverkats regelbundet . På samma sätt är det svenska strandskyddets omfattning en långtgående inskränkning av människors möjlighet att råda över sin egendom. Syftet med strandskyddet är att värna tillgängligheten för allmänheten runt våra sjöar. I , där vi har strand per hushåll, säger det sig självt att nuvarande reglering är klart överdriven. Men med den svenska naturbildens utbud av vattendrag, havskuster och sjöar har det svenska strandskyddets nuvarande omfattning blivit ett av de större hindren för nybyggnation, som i synnerhet slår hårt mot den utvecklingspotential vi har att tillgå i attraktiva nya boenden i anslutning till vatten. Regler tillkommer med onda intentioner, men med dagens tillämpning och olika regleringar staplade på varandra utgör dessa ett reellt hot mot en välfungerande äganderätt och möjligheter att bruka och nyttja sin mark på ett sätt som är nödvändigt för jobb och tillväxt. Vi vill inte acceptera den tydliga urholkning av äganderätten vi ser. vill se en äganderättsutredning som har till syfte att genomgripande analysera hur äganderätten i kan värnas och stärkas. Tillämpningen av artskyddsförordningen måste bli proportionerlig och rättssäker som nyckelbiotopsinventeringen måste pausas till dess att det finns accepterade inventeringsmetoder. Strandskyddet måste moderniseras, och regelverket för avhysningarna måste tillvarata markägarens intressen. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stärka den svenska landsbygdens konkurrenskraft och utvecklingspotential och för att skydda äganderätten, som är en av grundbultarna i en fri demokrati?