ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111909 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1909 Försvarsmaktens befogenheter av (M) till Försvarsminister (S) kan begära stöd från Försvarsmakten, och har klokt nog gjort så när det gäller gränsbevakningen. Men det finns två uppenbara problem i lagstiftningen som borde ändras för att få en hållbar situation och ett fungerande och effektivt utnyttjande av de båda myndigheternas kompetenser. Förordningen säger att Försvarsmaktens personal inte får bruka våld eller tvång, eller utföra uppgifter där de riskerar att själva skadas. När det innebär terrorbrott är det annorlunda och då är det tillåtet att Försvarsmakten får stödja och Säkerhetspolisen med insatser som förhindrar och avbryter terrorism. I gränsbevakningen har Försvarsmakten ingen möjlighet att vara behjälplig annat än att finnas på plats och observera. Det är av ett enormt resursslöseri. går av polisens personalstyrka i till att gränsbevaka på grund av pandemin, och ingen vet hur länge pandemin kommer att kräva insatsen. Polismakten i är inte överbemannad. Det behövs fler poliser för att stävja de brott som begås, alltifrån gängkriminalitet och organiserade stöldligor, till våld i nära relationer, hedersvåld, ungdomsbrottslighet och våldtäkter. är inte förskonat från dessa brott, ohyggliga var för sig. är ett geografiskt väldigt stort område med både tätt och glest befolkade delregioner. Dessa två faktorer gör att det sammantaget behövs fler poliser i . När den bestialiska och dödliga skolattacken 2015 på skolan Kronan i avvärjdes var det helt avgörande att polis fanns på plats . Hade attacken i stället skett på en skola är det på mindre raka vägar mellan och , och utgången hade med all säkerhet blivit dödligare. Det står tydligt att det behövs fler poliser i för invånarnas trygghets skull, men även för att fler kollegor gör arbetet tryggare för poliserna i allt farligare situationer. Försvarsmakten borde därför få större befogenheter för att kunna vara både och Säkerhetspolisen till hjälp även vid tillfällen som inte innefattar terrorism, men som utgör stora påfrestningar på vårt samhälle, såsom denna gränsövervakning men även vid andra situationer som kräver omfattande personella insatser från och där Försvarsmakten skulle kunna garantera uthållighet. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att Försvarsmakten ska kunna vara och Säkerhetspolisen behjälplig i fler situationer än , när tryggheten och ordningen i riket så kräver?
fr · H8111910 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1910 Branschskolor av (C) till Utbildningsminister (S) presenterade av försöksverksamheten med branschskolor /2020. I den konstaterades att bidraget för branschskolor var kraftigt underutnyttjat. Det konstaterades även att förordningen för statsbidraget är ett hinder. föreslog förändringar för att bättre nyttja avsatta resurser. Branscherna uppskattar branschskolorna och ser potential i konceptet. Det är en uppfattning som även delar och som därför anser det angeläget att se över förordningar och statsbidraget för att nyttja dess fulla potential. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att stärka branschskolorna och få fler elever att kunna nyttja verksamheterna?
fr · H8111911 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1911 Möjligheten för lärosäten att upplåta lokaler till gymnasieskolor av (L) till Statsrådet (S) Det har snart gått pandemin på allvar började påverka vår vardag. Mycket av det som vi tog för självklart är oss främmande. För en del elever på gymnasiet är det här tredje terminen med en skolgång som bedrivs med fjärrundervisning och distansundervisning. För många elever har detta varit tunga terminer. Det handlar inte enbart om svårigheter i studier när lärarna har svårt att ”se alla” elever digitalt utan också om saknaden efter kompisar och alla de andra saker som sker utanför lektionstid men i samband med skolgång. För lärarna ställer det högre krav på planering av undervisning som den naturliga interaktionen med eleverna minskar Med de förordningsändringar som finns är det i hög grad upp till varje huvudman att utifrån det lokala smittskyddsläget organisera undervisningen. I det här läget behövs all initiativrikedom, proaktivitet och snabbt beslutsfattande som vi kan uppbåda. Ett alternativ som behöver prövas är möjligheten att upplåta lokaler hos till exempel universitet och högskolor för viss undervisning på gymnasienivå. Under pandemin har de svenska lärosätena nästan uteslutande gått över till distansundervisning. Högre undervisning är naturligtvis inte förskonat från den problematik som beskrivs ovan, men är högre utbildning mer designad för självstudier och mindre undervisningstid. Många föreläsningssalar på högskolor är också betydligt större än vanliga klassrum och därför mer lämpliga ur smittskyddssynpunkt. släppte utvärdering, IFAU, rapporten och unga under coronapandemin. I rapporten konstaterar IFAU att forskning visar att det främst är elever med sämre studieförutsättningar som drabbas negativt av att undervisas på distans. Det faller inte inom högskoleministerns ansvarsområde att ta ställning till hur gymnasieskolor ska organisera sin verksamhet. Däremot har högskoleministern ansvar för att överväga om statliga lärosäten kan pröva nya sätt att underlätta för andra samhällssektorer som drabbats hårt av pandemin, såsom gymnasieskolor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för att stimulera statliga lärosäten att överväga alternativ användning av föreläsningssalar och andra undervisningslokaler som står tomma och därmed möjliggöra till exempel viss undervisning på gymnasienivå?
fr · H8111912 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1912 Registrering av förpackningsproducenter av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Från ska alla förpackningsproducenter registrera sig hos . En producent definieras som den som ”yrkesmässigt fyller eller på annat sätt använder en förpackning i syfte att skydda, presentera eller underlätta hanteringen av en vara”. Producenterna är skyldiga att till lämna uppgifter om resultaten av insamlingen, återanvändningen, återvinningen och materialutnyttjandet. En årlig tillsynsavgift på betalas, och den producent som är försenad med att till lämna föreskrivna uppgifter avseende föregående kalenderår bli ålagd att betala en miljösanktionsavgift på . har ett ökat intresse för närodlad mat och livsmedelsförsörjning gett små livsmedelsproducenter ett uppsving, inte minst genom REKO-ringar. I regeringens livsmedelsstrategi, vars mål hela står bakom, står beskrivet att regelbördan för livsmedelsproducenter ska minska. leder regeringens förordning (2018:1462) om producentansvar för förpackningar som krav på registrering och rapportering grundar sig i till ytterligare krångel för många små livsmedelsproducenter. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att det är rimligt att regelkrånglet för små livsmedelsproducenter ökar på detta sätt och om inte, på vilket sätt tänker ministern i så fall agera?
fr · H8111913 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1913 En optimering av förmågor av (M) till Statsrådet (S) kan begära stöd från Försvarsmakten, och har klokt nog gjort så när det gäller gränsbevakningen. Men det finns två uppenbara problem i lagstiftningen som borde ändras för att få en hållbar situation och ett fungerande och effektivt utnyttjande av de båda myndigheternas kompetenser. Förordningen säger att Försvarsmaktens personal inte får bruka våld eller tvång eller utföra uppgifter där de riskerar att själva skadas. När det innebär terrorbrott är det annorlunda och då är det tillåtet att Försvarsmakten får stödja och Säkerhetspolisen med insatser som förhindrar och avbryter terrorism. I gränsbevakningen har Försvarsmakten ingen möjlighet att vara behjälplig annat än att finnas på plats och observera. Det är ett enormt resursslöseri. går av polisens personalstyrka i till att gränsbevaka på grund av pandemin, och ingen vet hur länge pandemin kommer att kräva insatsen. Polismakten i är inte överbemannad. Det behövs fler poliser för att stävja de brott som begås, alltifrån gängkriminalitet och organiserade stöldligor till våld i nära relationer, hedersvåld, ungdomsbrottslighet och våldtäkter. är inte förskonat från dessa brott, ohyggliga var för sig. är ett geografiskt väldigt stort område med både tätt och glest befolkade delregioner. Dessa två faktorer gör att det sammantaget behövs fler poliser i . När den bestialiska och dödliga skolattacken 2015 på skolan Kronan i avvärjdes var det helt avgörande att polis fanns på plats . Hade attacken i stället skett på en skola i är det på mindre raka vägar mellan och , och utgången hade med all säkerhet blivit dödligare. Det står tydligt att det behövs fler poliser i för invånarnas trygghets skull, men även för att fler kollegor gör arbetet tryggare för poliserna i allt farligare situationer. Försvarsmakten borde därför få större befogenheter för att kunna vara både och Säkerhetspolisen till hjälp även vid tillfällen som inte innefattar terrorism, men som utgör stora påfrestningar på vårt samhälle, såsom denna gränsövervakning men även vid andra situationer som kräver omfattande personella insatser från och där Försvarsmakten skulle kunna garantera uthållighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att optimera förmågor och uthållighet över denna pandemi och genom kommande kriser?
fr · H8111914 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1914 Elförsörjningen under vindstilla vintrar av (M) till Statsrådet (S) har importerat smutsig kolframställd el för att stängt ned kärnkraftskapacitet. har jag hört statsrådet säga att vi nu står i ett teknikskifte. Kärnkraften kommer att behövas även , och det är oroande att regeringen inte tycks värdesätta kärnkraftens roll för framtiden. Det kan stå mycket dyrt om regeringen inte tar kärnkraftens betydelse på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska säkra sin elförsörjning och öka den kraftigt under de dagar då det är kallt, vindstilla och solen inte lyser?
fr · H8111915 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1915 Förebyggande åtgärder mot naturolyckor av Boriana (M) till Statsrådet (S) Kommuner som hos MSB har ansökt om statsbidrag för förebyggande åtgärder mot naturolyckor har fått besked om att anslaget har sänkts från 74,85 miljoner till 24,85 miljoner och att i princip alla medel redan är intecknade. Runt om i landet finns det stora behov av att bygga skyddsvallar och att vidta andra åtgärder för att förhindra översvämningar. Beskedet från MSB skapar därför både oro och besvikelse hos berörda kommuner. Det är samhällsekonomiskt bättre och mer kostnadseffektivt att förebygga en naturolycka som ett skred, ett ras eller en översvämning än att hantera konsekvenserna när den inträffar. Dessutom undviks därigenom både lidande och besvär för de drabbade. De förebyggande åtgärder som behöver vidtas är ofta av sådan omfattning att kostnaderna inte kan bäras av en enskild kommun. Mot denna bakgrund är sänkningen av anslaget mycket svårt att förstå. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilket är statsrådets råd till de kommuner som har fått avslag på sina ansökningar, och avser ministern att vidta någon åtgärd med anledning av detta?
fr · H8111917 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1917 Säkerheten i fråga om medborgarskapsärenden av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Kraven för att upptas till svensk medborgare har varit historiskt låga . har alltid velat uppvärdera medborgarskapet, med ett antal kriterier som ska uppfyllas. Det gäller längre vistelsetid, språkkrav, vandelskrav för alla och basala kunskapskrav om hur det svenska demokratiska samhället fungerar. Till skillnad från flera länder i närhet saknar dock helt möjlighet att återkalla eller ogiltigförklara ett beslut om att uppta en utlänning till medborgare, även om beslutet fattats på felaktiga grunder. Ett medborgarskap utan större krav kombinerat med en omöjlighet att reversera felaktiga beslut gör systemet ytterst sårbart för påtryckningar och korruption. För att fatta beslut i medborgarskapsärenden krävs i många fall endast beslut av en enskild handläggare vid . Enligt uppgifter i Bulletin görs ingen säkerhetsklassning eller vandelsprövning av en anställd innan denne får beslutanderätt i medborgarskapsärenden. Besluten kan enligt samma artikel även fattas av personer som själva saknar svenskt medborgarskap, vilket innebär en ökad risk för dubbla lojaliteter. Fram tills att dessa problem har åtgärdats framstår det som högst nödvändigt att minska riskerna för att medborgarskap delas ut på felaktiga grunder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att lägga fram förslag om möjligheten att återkalla medborgarskap som delats ut på felaktiga grunder, och vad anser ministern om att införa en obligatorisk säkerhetsklassning av handläggare som hanterar medborgarskapsärenden?
fr · H8111920 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1920 invandring och EU:s lägstanivå av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Statsministern har , tillsammans med justitie- och migrationsministern, påstått att man vidtagit åtstramande åtgärder så att nu har en invandring på ”EU:s lägstanivå”. , i samband med den stora migrationskrisen, utannonserade statsministern en tvärvändning i svensk migrationspolitik och påstod att nu hade lagt sig på “EU:s lägstanivå”. I verkligheten ligger den kvar på rekordhöga nivåer, och endast proportionerna för primär- och sekundärinvandrare har förändrats. Det som har minskat är den direkta asylinvandringen om man jämför med den . Dock om man jämför med de generellt stora volymerna är minskningen väsentligt mer marginell. Men när det gäller den sekundära anhöriginvandringen ligger , enligt siffror från såväl som , i topp i EU. Viktat för befolkningsmängd slås endast av miniatyrländerna och , vars anhöriginvandring dock har en väsentligt annan karaktär än den asylrelaterade som generellt gäller för EU. Och i absoluta tal, när det gäller anhöriginvandringen, ligger med närmare 50 000 anhöriga på femte plats i EU – före länder med väsentligt större befolkning och ekonomi som , , och . Den svenska siffran på närmare 50 000 kan också jämföras med , och som samtliga tog emot färre än 10 000 anhöriga. tog alltså emot fler anhöriginvandrare än alla dessa länder tillsammans. Motsvarande förhållande gäller även för den primära asylinvandringen. Att försöka ge sken av att invandringen till minskat som massinvandringen fortsätter är inte ärligt och rimmar illa med det påstående som statsministern gjorde i samband med migrationskrisen då han sa följande till : ”Vi måste förhålla oss till verkligheten. När myndigheter och kommuner säger att det här inte är hållbart längre så måste vi agera och det gör vi . Vår bedömning är att antalet kraftigt kommer att minska.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilka fakta och omständigheter bygger regeringens företrädare påståendet om att invandringen till ligger på EU:s lägstanivå, och vidtar ministern några åtgärder för att nu kraftigt minska invandringen till ?
fr · H8111921 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1921 Hantering av beredskapspengar av (SD) till Statsrådet (S) har i en artikelserie berättat om hur energiminister (S) i hemlighet har lyckats tilldela miljardbelopp av nationella elberedskapspengar till ett privat företag i syfte att lösa elproblemen i . Något som uppmärksammade . Vad har då hänt? På en presskonferens rapporterades att den tilltänkta investeringen som skulle lösa delar av elbristen skulle betalas av Exergi och att elnätsbolaget sedan skulle betala en del genom ett högre pris för elen. Detta var dock inte sant utan villkoren för systemet kom att fattas i en hemlig uppgörelse som Ygeman deltog i och halva kostnaden () skulle bekostas med hjälp av pengar från den nationella elberedskapen. Elbristen har bland annat orsakat stopp av nödvändiga byggnationer, varför det är förståeligt att regeringen önskade lösa problemen. Problemet är bara att den tänka lösningen är upp emot fyra gånger så dyr som alternativen, och pengarna tas som bekant från den nationella beredskapen – ytterst oansvarigt i fredstid. Därtill vet vi hur sittande regering gör vad den kan för att trots rådande omständigheter stänga befintliga, tillförlitliga, välfungerande och fossilfria energikällor i form av kärnkraftsreaktorer – enbart av ideologiska skäl. Det som framkommit är illa nog. Det är således också illa att statsrådet agerat på ett sätt som närmast kan beskrivas som ministerstyre som man brutit mot ett antal regler. Förvaltningslagen fastslår att tilldelning av medel måste vara rimlig och proportionerlig. Enligt elberedskapslagen får dessutom endast besluta om elberedskapsåtgärder – inte allmän upprustning där kostnaden överstiger själva elberedskapsåtgärderna. Därtill finns en bindande EU-förordning för nödsituationer och återuppbyggnad, ER, där man bryter mot två artiklar. I artikel 23.3 står att gedigen analys av nätens egenskaper ska göras innan man bestämmer anläggningar. I artikel 23.6 står att åtgärder ska vara ”ekonomiskt effektiva” och att ”endast sådana åtgärder som är nödvändiga ska aktiveras”. Efter Dagens Nyheters gräv har statsrådet dragit tillbaka det tilltänkta elnätsförslaget. Det är naturligtvis positivt, även om hela förfarandet kring detta innebär att det finns en rad frågetecken. Statsrådet roll i den tidigare så kallade it-skandalen med Transportstyrelsen har gjort att förtroendet för honom, beträffande rikets nationella säkerhet, inte minst i kris, redan är skadat. När detta sker, där man i strid mot diverse bestämmelser tänkt använda sig av medel tillägnad den nationella krisberedskapen, ökar knappast förtroendet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömningen att åtgärden var i strid med gällande regelverk för att använda nationella krisberedskapspengar, och på vilka fakta och omständigheter motiverar statsrådet i så fall att initiativet ändå togs då inte befann sig i krig eller annan nationell kris?
fr · H8111922 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1922 Utbetalningarna av omställningsstödet av (M) till Finansminister (S) Stöd till drabbade företag fortsätter att dra ut till följd av tidigare senfärdighet hos regeringen. Det omställningsstöd som beslutades av regeringen av 2020 och som sedan förlängdes för augusti–december kan fortfarande inte betalas ut på grund av att det tar tid för myndigheterna att anpassa systemen för utbetalning. Hade regeringen inte avvaktat med att förlänga stöden utan tagit höjd för en eventuell andra våg så hade myndigheterna haft mer tid på sig och de drabbade företagen hade fått hjälp tidigare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta för myndigheterna så att de snabbare kan ställa om sina system för att påskynda utbetalningarna av omställningsstödet?
fr · H8111923 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1923 Stöd till drabbade företag i rätt tid av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat att om smittläget förvärras kan nya restriktioner med stöd av den tillfälliga pandemilagen komma att införas som kan innebära nedstängning av olika verksamheter. Vid ett ytterst allvarligt smittläge kan regeringen komma att agera mycket skyndsamt för att snabbt minska smittspridningen. har regeringen förberett för nedstängning av varuhus och gallerior. utvidgas förslaget till att omfatta samtliga handelsplatser, serviceinrättningar där det är svårt att hålla avstånd som till exempel frisörsalonger, gym, sport- och badanläggningar samt restauranger och andra serveringsställen. Ryckigheten och de snabba besluten vad gäller begränsningar för näringsidkare och företag har återkommande varit en källa till kritik under det år som pandemin nu påverkat oss. Att begränsningar införs i syfte att skydda människors liv är en självklarhet. Likaså fanns acceptans för att det i pandemins inledande skede kom många snabba beslut som man tvingades justera i efterhand. Vi har däremot snart levt med pandemin , och både kunskapen om viruset och dess effekter är betydligt större nu än inledningsvis. Vissa stöd kan, trots att de förlängdes , fortfarande sökas av företagen, och fortsätter regeringen att blixtinkalla till pressträffar för att avisera nya restriktioner som drabbar företag hårt och utan möjlighet att hinna anpassa sig. Stöden som utlovats har innan de faktiskt nått de drabbade företagen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att snabba på processen och säkerställa att drabbade företag som omfattas av restriktionerna kommer att få utlovade stöd den här gången?
fr · H8111924 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1924 Användningen av militära vapen av (M) till Försvarsminister (S) Efter ett beslut i () varnas en officer som använt sig av sitt tjänstevapen, inklusive ammunition, vid avlivandet av en räv som var smittad med svår skabb. Händelsen utspelade sig på en skjutbana vid ett utbildningspass. Officeren var i tjänst vid tillfället. Anledningen till beslutet att fälla officeren var enligt vad jag har förstått att bestämmelserna om hur Försvarsmaktens vapen och ammunition inte tillåter att de används i en situation som rör avlivande av ett skadat djur. Officeren är en van jägare och stödde sig på 40 c § jaktförordningen som lyder: Om frilevande vilt anträffas så skadat eller i en sådan belägenhet att det bör avlivas av djurskyddsskäl, får djuret avlivas även om det är fredat eller om avlivningen sker på någon annans mark. Jaktförordningen innehåller således inget tvingande att ingripa utan ger stöd till ett eventuellt ingripande. Syftet är såklart att minska lidandet för skadade djur, vilket officerens agerande ledde till i detta fall. I god jaktetik föreskrivs att man ska handla som officeren i fråga gjorde. Jag har ingen kunskap om eller insyn i hur FPAN kom fram till sitt beslut, och jag vill understryka att jag respekterar beslutet. Det väcker dock en del funderingar om vilka konsekvenser en väldigt snäv bestämmelse kring hur och när militära vapen får användas kan få. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att, i ljuset av denna händelse, ta initiativ till att på ett övergripande plan se över de bestämmelser som reglerar användningen av militära vapen?
fr · H8111925 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1925 Försvarsmaktens stöd av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten stöder just nu gränspolisen i bevakningen av landsgränsen mot med bland annat hemvärnsförband från och soldater från P7 . Stödet ges efter en förfrågan från . Den uppgift som Försvarsmakten löser går ut på att observera och rapportera till polisen om bland annat antalet fordon. De stoppar alltså inte fordon för att utföra kontroll av inresande personer eller gods. Anledningen till det är att det helt enkelt inte finns stöd i lagen för Försvarsmakten att göra det. Enligt min åsikt blir då stödet från Försvarsmakten till polisen inte fullt ut så bra som det skulle kunna bli. hemställde rikspolischefen att regeringen skulle ta initiativ till att göra förändringar i lagen för att möjliggöra för Försvarsmakten att kunna hjälpa polisen i större omfattning än . Från sida har vi varit tydliga med att vi tycker det är naturligt att Försvarsmakten får större och bredare uppgifter när det kommer till att stödja det övriga samhället, bland annat polisen när den så begär. Samhällets samlade resurser måste kunna användas effektivare vid behov. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Tänker ministern ta något initiativ för att möjliggöra för Försvarsmakten att kunna hjälpa andra myndigheter i större omfattning än ?