ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123382 · 2021-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3382 av (SD) Skattemedel till Etiopiska ortodoxa kyrkan samt fråga 2020/21:3395 av (M) Uttalande från den etiopisk-ortodoxa kyrkan har frågat mig hur jag ser på de uppgifter som florerar som vittnar om vädjan av stöd till ett folkmord i Tigray och om jag kommer att vidta några åtgärder mot bakgrund av detta. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de uttalanden den ledande företrädaren för etiopisk-ortodoxa kyrkan gjort, sett mot bakgrund av gällande demokrativillkor. Statsbidrag ska inte gå till verksamhet som inte är förenlig med samhällets demokratiska värderingar så som de uttrycks i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Att offentliga medel utnyttjas på ett felaktigt sätt är oacceptabelt. Detta råder det bred politisk enighet om. De statliga bidragen till trossamfund fördelas av Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) och regleras genom lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Det är myndigheten som prövar om ett statsbidragsberättigat trossamfund uppfyller villkoret om att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och därmed också myndigheten som ska göra bedömningen huruvida ett samfund bryter mot befintliga villkor för stöd. För att ytterligare säkerställa att den statliga bidragsgivningen till trossamfunden och civilsamhällets organisationer utgår ifrån demokratiska värderingar har vi inlett ett arbete med att ta fram nya förtydligade och enhetliga demokrativillkor för dessa bidrag. 2018 redovisades slutbetänkandet Statens stöd till trossamfunden i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) där förslag om förtydligande av demokratikriterier redovisas. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas (dir 2018:19). Utredningens slutbetänkande innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer (SOU 2019:35). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir 2020:113). Regeringen har även gett den särskilda utredaren i uppdrag att analysera och ta ställning till inrättandet av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet (dir 2020:117). Uppdraget som rör personuppgiftshantering redovisades och slutredovisning ska ske . Frågan om ett enhetligt, förtydligat och rättssäkert demokrativillkor är viktig för regeringen och det är prioriterat att förslag om ett nytt demokrativillkor lämnas .
frs · H8123384 · 2021-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3372 av (SD) Massiva protester i och fråga 2020/21:3384 av (SD) Uppror i har frågat mig hur jag ser på rådande situation i och vad jag gör för att samla det internationella samfundet till stöd för demonstranterna. har vidare frågat mig om jag avser verka för att samla det internationella samfundet till stöd för demonstranterna i och i så fall på vilket sätt. Jag besvarar frågorna samlat. Som jag framfört i interpellationsdebatter, (interpellation 2020/21:533) och även i svar på flera riksdagsfrågor – bl.a. 44, 50, 142, 273, 325, 549, 1046, 1060, 1506, 1871, 2435, 3004, 3100, och 3343 under nuvarande riksdagsår – är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i fortsatt mycket allvarligt. Regeringen lyfter regelbundet situationen för mänskliga rättigheter i bilaterala kontakter på olika nivåer. Jag tar själv upp detta ämne i mina samtal med iranska regeringsföreträdare. Skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter är central i relation med . UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , publicerad , visar tydligt de allvarliga brister som finns. och tar upp den senaste tidens demonstrationer som skett i framförallt sydvästra . Regeringen följer nära protesterna i , inklusive genom vår ambassad i . Vattenbrist i är ett återkommande problem och har gett upphov till protester. Rapporterna om skadade och dödade är allvarliga och något vi tar på största allvar. Det har även förekommit protester i som grundar sig i ett starkt missnöje över den svåra ekonomiska utvecklingen, varav ett exempel är de omfattande protesterna mot höjda bensinpriser . Dessa yttringar har också innehållit kritik riktad mot styret. Som bekant har dessa protester också mötts av övervåld. Det finns inga oklarheter kring den svenska positionen. Mänskliga rättigheter, inklusive yttrande-, förenings- och församlingsfriheterna, måste respekteras. Våld som riktas mot fredliga demonstranter är oacceptabelt. kommer självfallet fortsatt föra fram tydliga budskap om mänskliga rättigheter i kontakter med iranska företrädare. Vi agerar även genom FN, EU, och andra relevanta fora. I EU bidrar till gemensamma uttalanden och deltar i att uppvakta de iranska myndigheterna om bl.a. mänskliga rättigheter. verkar för att EU ska agera samstämmigt i dessa frågor. Därför har även argumenterat för att en EU-delegation upprättas i . Det skulle göra dialogen mellan och , om bl.a. mänskliga rättigheter, mer effektiv.
frs · H8123385 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3385 av (SD) Olaglig verksamhet på internet har frågat mig om jag och regeringen vidtar några särskilda åtgärder för att stoppa den olagliga verksamheten och ge polisen utökade resurser för att bekämpa den. Jag och regeringen kommer att fortsätta det intensiva arbetet med att bekämpa kriminalitet i alla dess former, inklusive it-relaterad brottslighet. Detta arbete kräver såväl polisiära resurser som ändamålsenlig lagstiftning. Utbyggnaden av är högt prioriterad av regeringen. Som ett led i detta har myndighetens anslag kraftigt ökats. Härtill har regeringen startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Målet för tillväxt är att från ingången av 2016 till utgången av 2024 öka antalet polisanställda med 10 000. Fram har antalet polisanställda ökat med cirka 7 000. Det innebär att det har funnits så många poliser och civilanställda i . beslutade att anta regeringens förslag om att godkänna konvention om it-relaterad brottslighet och regeringens förslag till lagändringar med anledning av konventionen. Genom den nya lagstiftningen, som trädde i kraft , ges de brottsutredande myndigheterna nya verktyg i kampen mot it-relaterad brottslighet och större möjligheter att effektivt medverka i brottsutredningar med internationell anknytning. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en långsiktig plan som ska säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten för att bekämpa it-relaterad brottslighet. Enligt uppdraget ska också genomföra kompetensutvecklingsinsatser för att möta det behov av kompetensförsörjning som identifierats. Genomförd kompetensutveckling ska redovisas senast . Enligt regleringsbrevet ska vidare analysera och redovisa hur det internationella arbetet i stort ger mervärde och ökad effektivitet i polisverksamheten, särskilt i arbetet mot gränsöverskridande och organiserad brottslighet samt it-relaterad brottslighet. Jag ser inte att det är aktuellt att tillföra specifika resurser för att utreda olagliga tjänster på ryskspråkiga annonsforum. har fått stora anslagsökningar och det är en fråga för myndigheten att prioritera tillgängliga utredningsresurser. Vidare ser jag inte att det finns behov av ytterligare styrning från regeringen avseende myndighetens arbete med it-relaterad brottslighet. Vad gäller lagstiftning ser regeringen kontinuerligt över vilka behov av författningsändringar som finns för att stärka det brottsbekämpande arbetet.
frs · H8123387 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3387 av (SD) Regelverk vid slakttransporter har frågat mig om det kan förväntas att jag tar initiativ till att stärka kontrollerna av, eller skyddet för djur i allmänhet och grisar i synnerhet i samband med att de ska transporteras till slakt och hur jag ser på gällande regelverk. Låt mig inleda med att konstatera att har, jämfört med många andra länder inom EU, en stark djurskyddslagstiftning. Ett exempel är att djurtransporter till slakt i normalfallet är begränsade . Lagstiftningen syftar till att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd och respekt för djur. Det är viktigt att lagstiftningens krav efterlevs i alla delar av ett djurs liv. Inget djur ska behöva lida i onödan. Tyvärr förekommer det att den som ansvarar för ett djur av olika skäl inte följer de bestämmelser som finns. I de fallen är det viktigt att det finns en väl fungerande djurskyddskontroll. Djurskyddskontrollen är en viktig fråga för regeringen och mot den bakgrunden följer regeringen kontinuerligt upp hur kontrollen utförs och fungerar. Regeringen anser att ett starkt och välfungerande djurskydd är högt prioriterat. Det är viktigt för djurens välmående som det utgör ett mervärde och stärker förtroendet för svensk animalieproduktion. överlämnade regeringen också remissen Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem till Lagrådet. I remissen föreslås vissa förändringar i sanktionssystemet vid brott mot djur för att vässa systemet och ytterligare säkerställa djurskyddet. Regeringen värnar om den höga nivå av djurskydd som säkerställs genom djurskyddslagstiftningen.
frs · H8123388 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3388 av (SD) Utvisningsdömda afghaner släppta ur förvar har frågat mig om vilka generella åtgärder jag som minister kommer vidta för att förhindra att personer som enligt beslut ska utvisas men som inte hålls i förvar går under jorden och gömmer sig för att på så sätt undgå utvisning. En allmän förutsättning för att hålla en person i verkställighetsförvar är att det finns rimliga utsikter att kunna verkställa beslutet om avvisning eller utvisning. Om det finns förutsättningar för förvar finns det inte några absoluta tidsgränser för hur länge en person som av allmän domstol utvisats på grund av brott kan kvarhållas i förvar om det finns synnerliga skäl. har beslutat att tillfälligt stoppa alla verkställigheter av avlägsnandebeslut till . Säkerhetssituationen i är mycket svårbedömd och följer utvecklingen i landet noga. Om avlägsnandebeslut till kommer att vara möjliga att verkställa eller inte, och när detta eventuellt kommer att kunna ske, är beroende av utvecklingen i landet och av bedömning. Huruvida det mot den bakgrunden är möjligt att kvarhålla personer i verkställighetsförvar är inte primärt en fråga för regeringen. Det är i likhet med andra operativa beslut något som i den här frågan bedöms och beslutas av och i deras egenskap av ansvariga myndigheter. har mer än 90 000 före detta asylsökande lämnat och det är angeläget för regeringen att vi fortsatt har ett väl fungerande återvändande. Det har också vidtagits en rad åtgärder för att åstadkomma det. Exempelvis trädde nya regler i kraft som ger myndigheterna ytterligare verktyg att kontrollera utländska medborgare som vistas i i syfte att klarlägga deras rätt att vistas i landet. Regeringen följer även fortsatt frågan noga och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H8123389 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3389 av (SD) Första domen enligt nya säkerhetslagen i har frågat mig om jag avser att göra något särskilt uttalande med anledning av domen mot och om jag avser att vidta några särskilda åtgärder. Som jag vid ett flertal tillfällen framhållit fäster regeringen stor uppmärksamhet vid situationen i , och vi ser med stort allvar på införandet av den nya säkerhetslagstiftningen, vilken bryter mot internationella åtaganden. Jag har i tidigare svar till redogjort för regeringens hållning och de åtgärder som regeringen och EU vidtagit med anledning av utvecklingen i , bland annat i mitt svar på fråga 2020/21:1832, Stöd för demokratirörelsen i , samt i mitt svar på fråga 2020/21:2036, förändringar av valsystemet i . EU:s utrikestjänst uttalade sig om den dom tar upp i sin fråga. Regeringen stödjer uttalandet. och EU kommer fortsätta att framföra vår syn på situationen i till kinesiska myndigheter. Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande.
frs · H8123390 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3390 av (SD) Svenskt stöd till iransk opposition (SD) har frågat mig om regeringen avser använda sig av biståndet för att pressa den iranska regimen eller på annat sätt, exempelvis med ekonomiska medel, stödja oppositionella i . Som framförts i Utrikesminister interpellationsdebatter, och även i svar på flera riksdagsfrågor – bl.a. 44, 50, 142, 273, 325, 549, 1046, 1060, 1506, 1871, 2435, 3004, 3100, 3343, 3372 och 3384 under nuvarande riksdagsår – är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i fortsatt mycket allvarligt. Regeringen lyfter regelbundet MR-situationen i i bilaterala kontakter på olika nivåer. Skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter är central i relation med . har inget bilateralt utvecklingssamarbete med . Däremot utgör en av de största kärnstödsgivarna till FN:s utvecklings- och humanitära organisationer. Flera av organisationerna har biståndsverksamhet i , till gagn för de människor som bor i , inklusive afghanska flyktingar till . Eftersom frågeställaren, liksom i fråga 3100 till utrikesminister , nämner regeringens demokratifokus, kan jag hänvisa till svaret på 3100 om hur regeringen på olika sätt inom ramen för demokratisatsningen verkar för att främja demokratiska styrelseskick, politiska system med konkurrerande politiska partier, samt att säkerställa respekten för rättsstatens principer. Att främja och skydda allas åtnjutande av mänskliga rättigheter är centralt i detta arbete.
frs · H8123391 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3391 av (SD) har frågat mig om jag har några nya och effektiva åtgärder att föreslå för att minska och förhindra olagliga sprängningar i vårt land. Att motverka den grova kriminaliteten och användningen av sprängmedel är en högt prioriterad fråga för regeringen. Rättsväsendet har fått både nya verktyg och ökade resurser för detta ändamål. Statistiken ger indikationer på en nedgång i antalet anmälda fall av allmänfarlig ödeläggelse genom sprängning. Jämfört med 2019 så minskade antalet något . Preliminär statistik visar en minskning från 114 till 89 fall –juni. Knappt hälften av de anmälda brotten var fullbordade brott. Därtill minskade antalet skjutningar från 208 till 180 –, jämfört med . Men antalet anmälda brott ligger fortfarande på en hög nivå och det går ännu inte att säga om det är en bestående nedgång vi ser. Som jag har redovisat i svar på riksdagsfråga från , så bedriver regeringen ett omfattande arbete för att minska både tillgång och efterfrågan när det gäller illegala sprängmedel. beslutade regeringen om propositionen Skärpt kontroll över explosiva varor. De lagändringar som regeringen föreslog trädde i kraft och syftar till att stärka kontrollen över dem som befattar sig med explosiva varor och motverka att kriminella i en ökad utsträckning använder dessa varor. Lagändringarna innebär bland annat att tillståndsprövningen blir mer ingående och att regleringen av möjligheten att återkalla tillstånd förtydligas och utökas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått flera regeringsuppdrag som bland annat tar sikte på att utveckla kommunernas arbete med tillstånd och tillsyn gällande sprängämnen, tändämnen och sprängkapslar, se över metoder för märkning av civila sprängmedel samt inrätta och ansvara för ett nationellt forum för sprängämnessäkerhet. För att kunna möta problemen med illegala sprängningar krävs även utvecklad samverkan mellan myndigheter. fick därför sex myndigheter i uppdrag att öka samhällets förmåga att hantera explosiva varor och den illegala användningen av dessa. Ett konkret resultat av uppdraget är etableringen av ett nationellt bombdatacenter som ska öka förmågan att förebygga, förhindra och hantera sprängningar. Utöver de särskilda insatser som görs för att motverka sprängningar genomför regeringen det mest omfattande programmet mot gängkriminalitet någonsin i som omfattar bland annat brottsbekämpning, påföljder och förebyggande av brott. Regeringens arbete mot den grova kriminaliteten fortsätter således med oförminskad kraft.
frs · H8123392 · 2021-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3392 av (SD) Attacker mot kristna i har frågat mig om jag har tagit några initiativ som syftar till att stödja de utsatta kristna i och vilka eventuella åtgärder som mot bakgrund av den oroväckande trenden kan väntas från mig framöver. Tillsammans med EU för löpande dialog med nigerianska företrädare angående vikten av att upprätthålla rättsstatens principer, stå upp för de humanitära principerna samt respektera de mänskliga rättigheterna, inklusive religions- och övertygelsefriheten. Ett viktigt dialogtillfälle var det senaste högnivåmötet mellan och . Att värna religions- och övertygelsefriheten inklusive rättigheter för personer som tillhör religiösa minoriteter är en central aspekt i MR-arbete. Sidas allokering av humanitärt stöd till uppgår till . Jag har i tidigare svar till redogjort för regeringens syn på situationen i , bland annat i mitt svar på fråga 2020/21:1465 av . Jag har även redogjort för regeringens arbete mot förföljelse av utsatta kristna, bland annat i mitt svar på fråga 2020/21:2386 av .
frs · H8123393 · 2021-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3393 av (SD) Ökade vårdkostnader för utlänningar som vistas illegalt i har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att förändra lagstiftningen och återgå till tidigare gällande ordning vad gäller vård till utlänningar som vistas illegalt i , och om inte varför. Vuxna personer som vistas i utan tillstånd har rätt till vård som inte kan anstå enligt lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Lagen omfattar dock inte personer som vistas här tillfälligt. Begreppet ”vård som inte kan anstå” innefattar sådan hälso- och sjukvård och tandvård som bedöms vara nödvändig , men även sådan som med en måttlig fördröjning kan medföra allvarliga följder och ett mer omfattande vårdbehov för individen. Vad som räknas som vård som inte kan anstå måste alltid avgöras i det enskilda fallet av behandlande läkare, tandläkare eller annan ansvarig vårdpersonal. Av lagen framgår även att regionerna har möjlighet att därutöver erbjuda vård, upp till samma nivå som för bosatta. Det är frivilligt för regionerna att använda sig av denna möjlighet. Regeringen gör bedömningen att det inte finns skäl att ändra denna ordning. Vid den ekonomiska regleringen som i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen gjordes i samband med att lagen trädde i kraft kompenserades regionerna endast för den vård som regionerna enligt lagen är skyldiga att erbjuda (se prop. 2012/13:109). Avslutningsvis vill jag påminna om att rätten till vård och hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet och något som ska tillkomma alla människor.
frs · H8123394 · 2021-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3394 av (SD) Vaccination av barn och unga har frågat mig om regeringen verkar för vaccinering mot covid-19 av barn ned till i syfte att bekämpa smittspridningen samt vilken konkreta vetenskapliga fakta beslutet fattas på. är expertmyndighet och har i uppdrag att inkomma med rekommendationer om vaccination mot covid-19. Jag som socialminister varken kan eller ska göra den här typen av medicinska bedömningar. meddelade rekommendationer för vaccinering av barn från det år man fyller samt av barn med vissa medicinska tillstånd. bedömer att det inte finns tillräckligt kunskapsunderlag för en generell rekommendation för barn . Regeringen har tillfört medel för att det ska finnas budgetära möjligheter i det fall utökar rekommendationerna om vaccinering mot covid-19 ytterligare.
frs · H8123395 · 2021-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3382 av (SD) Skattemedel till Etiopiska ortodoxa kyrkan samt fråga 2020/21:3395 av (M) Uttalande från den etiopisk-ortodoxa kyrkan har frågat mig hur jag ser på de uppgifter som florerar som vittnar om vädjan av stöd till ett folkmord i Tigray och om jag kommer att vidta några åtgärder mot bakgrund av detta. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de uttalanden den ledande företrädaren för etiopisk-ortodoxa kyrkan gjort, sett mot bakgrund av gällande demokrativillkor. Statsbidrag ska inte gå till verksamhet som inte är förenlig med samhällets demokratiska värderingar så som de uttrycks i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Att offentliga medel utnyttjas på ett felaktigt sätt är oacceptabelt. Detta råder det bred politisk enighet om. De statliga bidragen till trossamfund fördelas av Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) och regleras genom lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Det är myndigheten som prövar om ett statsbidragsberättigat trossamfund uppfyller villkoret om att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och därmed också myndigheten som ska göra bedömningen huruvida ett samfund bryter mot befintliga villkor för stöd. För att ytterligare säkerställa att den statliga bidragsgivningen till trossamfunden och civilsamhällets organisationer utgår ifrån demokratiska värderingar har vi inlett ett arbete med att ta fram nya förtydligade och enhetliga demokrativillkor för dessa bidrag. 2018 redovisades slutbetänkandet Statens stöd till trossamfunden i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) där förslag om förtydligande av demokratikriterier redovisas. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas (dir 2018:19). Utredningens slutbetänkande innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer (SOU 2019:35). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir 2020:113). Regeringen har även gett den särskilda utredaren i uppdrag att analysera och ta ställning till inrättandet av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet (dir 2020:117). Uppdraget som rör personuppgiftshantering redovisades och slutredovisning ska ske . Frågan om ett enhetligt, förtydligat och rättssäkert demokrativillkor är viktig för regeringen och det är prioriterat att förslag om ett nytt demokrativillkor lämnas .
frs · H8123396 · 2021-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3396 av Amineh Kakabaveh (-) Frigivning av Ahmadreza Djalali Amineh Kakabaveh har frågat om jag och regeringen kommer att kräva Ahmadreza Djalalis frigivning i linje med resolution. Såväl UD som ambassaden i arbetar aktivt med Ahmadreza Djalalis fall sedan vi fick information om hans frihetsberövande. Vi har vid ett flertal tillfällen tagit upp Ahmadreza Djalalis fall med företrädare för och jag har även vid upprepade tillfällen tagit upp fallet med utrikesminister. Vi har bland annat framfört vår oro över Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd och driver, liksom övriga EU, att Ahmadreza Djalali, ska friges för att få den vård han behöver. Situationen för Ahmadreza Djalali är utan tvekan mycket allvarlig och våra ansträngningar för Ahmadreza Djalali fortsätter med oförminskad styrka.