ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123154 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3154 av (V) Studieskuldsavskrivning har frågat mig om jag avser att utarbeta ett förslag med studieskuldsavskrivning för människor som flyttar till någon av de 23 berörda kommunerna för att arbeta. Den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande låg till grund för den landsbygdspolitiska proposition som presenterades för 2018 (prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder - för ett som håller ihop). I propositionen behandlas samtliga förslag från den parlamentariska landsbygdskommittén. Propositionen är en inriktningsproposition som lägger fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Detta är ett dynamiskt politikområde med stor beredskap för ändrade förhållanden och nya utmaningar. Inriktningen och målen ska därför ses som en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. Den parlamentariska landsbygdskommittén identifierade 23 kommuner i norra och med särskilda utmaningar vad gäller demografi och produktionsförutsättningar. Kommittén föreslog ett paket med en kombination av landsbygdsgenerella och geografiskt riktade åtgärder. Utöver generella åtgärder föreslog kommittén en finansiering om som skulle avsättas för riktade näringspolitiska och tillväxtfrämjande åtgärder i dessa kommuner. Kommittén angav som exempel att detta kunde handla om ytterligare nedsättning av arbetsgivar- och egenavgifter och avskrivning av studieskulder. Istället för ett system för studieskuldsavskrivning arbetar regeringen på andra sätt för att stärka kompetensförsörjning och näringsliv i landsbygdsbetonade kommuner. I den landsbygdspolitiska propositionen gör regeringen bedömningen att en näringslivssatsning bör riktas mot de kommuner där näringslivet har ogynnsamma villkor. Syftet med denna satsning är att stärka kommunernas förutsättningar att stödja näringslivet i det som kommunen ser som särskilda behov för utveckling av näringslivet och företagsklimatet i kommunen. Regeringen har därför beslutat om statsbidrag om 2018, 2019 samt 2020 och 2021 till 39 kommuner i glesbygd för att stödja näringslivsutvecklingen i dessa kommuner. Kompetensförsörjning är en viktig fråga i alla kommuner, inte minst i landsbygdskommunerna. Regeringen beslutade därför om ett uppdrag åt att analysera och föreslå åtgärder som kan underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Syftet med uppdraget var att identifiera åtgärder som underlättar för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens. I sin slutredovisning av uppdraget till regeringen lämnar ett flertal rekommendationer till regeringen. Merparten av rekommendationerna riktar sig av naturliga skäl till de arbetsmarknads- och utbildningspolitiska områdena, där regeringen har genomfört satsningar för att möta de behov som finns, nu senast i vårpropositionen som lämnades till . Regeringen överväger kontinuerligt olika initiativ som kan underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Den här regeringen arbetar för att hela ska leva och växa.
frs · H8123155 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3155 av (V) Uppdelade sjukperioder har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att åtgärda problemen som uppstår till följd av att alla sjukperioder med ska räknas samman. Sammanläggning av sjukperioder görs mot bakgrund av att det inte har ansetts rimligt att ett kortare uppehåll mellan två sjukperioder ska leda till att prövningen i rehabiliteringskedjan börjar om från början. Det skulle i praktiken göra att de fasta tidsgränserna i rehabiliteringskedjan sätts ur spel (prop. 2007/08:136 s. 70 f.). Den möjlighet som finns att skjuta upp prövningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 180 omfattar även försäkrade som får en sammanläggning av sjukperioder. Regeringen har gjort rehabiliteringskedjan mer flexibel. Bedömningen vid dag 180 kan skjutas upp om det finns övervägande skäl som talar för att den försäkrade senast dag 365 kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren i samma omfattning som . Ändringen trädde i kraft . Regeringen arbetar med att åtgärda de brister som finns i sjukförsäkringen.
frs · H8123156 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3156 av (V) Våldsutsatta kvinnor med funktionsvariation har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheten till stöd och skydd för våldsutsatta kvinnor med funktionsvariation. Kvinnor med funktionsnedsättningar utsätts för våld i jämförelsevis hög grad och det finns brister i samhällets stöd till kvinnor i denna situation. Enligt allmänna råd bör socialnämnden såväl vid planering av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bland annat funktionsnedsättning. Myndigheten har regeringens uppdrag att 2020–2022 erbjuda kommunerna både statsbidrag och kompetensstöd i vårdens och omsorgens arbete mot våld i nära relationer. När användningen av bidragen senast följdes upp 2019 hade en dryg tredjedel () av kommunerna använt dem för insatser till våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning. har också visat att tillgängligheten vid landets skyddade boenden har förbättrats och att allt fler kommuner rapporterar att de har en rutin för hur handläggare ska gå till väga vid indikation på utsatthet för våld bland vuxna som får stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Dessutom beslutade regeringen att förstärka uppdraget till som omfattar 2021.
frs · H8123157 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3157 av (M) Effektiviteten i Frontex verksamhet har frågat mig hur jag avser verka för att säkerställa att Frontex insatser blir mer effektiva och ändamålsenliga. presenterade Europeiska revisionsrätten en rapport som drar slutsatsen att Frontex inte ger EU-medlemsstaterna det stöd som behövs för att bekämpa olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet. Kritiken gäller främst brister i informationsutbytet, genomförandet av risk- och sårbarhetsanalyser och användningen av resurser för gränsöverskridande brottslighet. Jag ser allvarligt på rapporten och dess slutsatser. Vår fria rörlighet är avhängigt en välfungerande förvaltning av våra gemensamma yttre gränser. Här har Frontex en viktig roll, att i full överenstämmelse med internationell rätt och på ett rättssäkert sätt, förvalta EU:s yttre gräns. Genom förordningen om den europeiska gräns- och ska delta i Frontexarbetet. Flera svenska myndigheter bidrar aktivt i det arbetet och det är som är nationell kontaktpunkt och som representerar i byråns styrelse. Det är genom ett aktivt deltagande i exempelvis operationer och byråns styrelse som påverkar Frontex att bli mer effektivt och ändamålsenligt. står i dialog med myndigheterna för att tillsammans arbeta för ett effektivt Frontex.
frs · H8123158 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3158 av (M) Politiska vildar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra situationen med politiska vildar. Det syftar på är fallet då en person som kandiderat för ett visst parti och valts in på det partiets mandat i en beslutande församling senare avslutar sitt medlemskap i partiet och blir medlem i ett annat parti men ändå väljer att sitta kvar och utöva mandatet till förmån för det nya partiet. Den frågeställning lyfter är inte ny. konstitutionsutskott har behandlat ett flertal motioner om begränsningar av uppdraget som ledamot vid byte av partitillhörighet. Samtliga motioner har avstyrkts av utskottet och sedan avslagits av . Utskottet har därvid framhållit utgångspunkten att varje enskild ledamot bär sitt mandat med det parlamentariska ansvar det innebär. Utgångspunkten är alltså att en riksdags- eller fullmäktigeledamot själv avgör om han eller hon ska begära att få lämna sitt uppdrag . Det är ett förtroendeuppdrag som ledamoten har fått av sina väljare. Det är därför också väljarna som avgör om en folkvald ledamot har utfört uppdraget i enlighet med mandatet. Endast undantagsvis kan ett uppdrag avslutas genom att en riksdagsledamot skiljs från uppdraget mot sin vilja, nämligen när ledamoten genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Ett sådant beslut ska fattas av domstol. Detta syftar till att folkvalda ledamöter ska kunna utöva sina uppdrag på ett fritt och obundet sätt. Att politiskt förtroendevalda under en pågående mandatperiod byter parti och ändå behåller sitt uppdrag kan leda till problem i den politiska processen. Det kan konstateras att problemet inte varit särskilt framträdande i riksdagsarbetet i ett historiskt perspektiv. Under enkammarriksdagen har t.ex. knappt trettio ledamöter uppträtt i sedan de lämnat det parti de valts in för. Den ordning som gäller i avviker heller inte från det normala i ett europeiskt perspektiv. I en rapport från 2015 framgår tvärtom att ledamöter som lämnar sin partigrupp i samtliga länder som hör till behåller sina mandat i parlamentet. överlämnade riksdagsstyrelsen en framställning till med förslag till ändringar i riksdagsordningen som grundar sig på ett enigt betänkande från den parlamentariskt sammansatta riksdagsöversyn. I framställningen föreslås bl.a. lagändringar med innebörden att en riksdagsledamot som lämnar sin partigrupp därmed också lämnar de uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten valts till av kammaren i kraft av sin partitillhörighet. Om förslagen genomförs kan det förväntas att de problem som kan uppkomma inom ramen för dagens system kommer att minska i betydelse. En sådan förändring kan gynna ordningen i riksdagsarbetet.
frs · H8123159 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3159 Hot och våld mot tågpersonal av (V) har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtar för att komma till rätta med problemen med hot och våld mot tågpersonal. Det är helt oacceptabelt att de som jobbar i samhällets tjänst och har till uppgift att hjälpa andra utsätts för våld och hot. Det är inte enbart ett arbetsmiljöproblem utan i förlängningen även ett angrepp på det demokratiska samhället. Hot och våld ska inte förekomma på svensk arbetsmarknad. Detta tas upp i den beslutade arbetsmiljöstrategin En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. Ett tryggt arbetsliv är ett delmål i denna, och ska återkomma med åtgärdsplaner för att genomföra strategins innehåll. Som alltid är arbetsmiljöansvaret ytterst arbetsgivarens och arbetsgivaren ska enligt lag vidta de åtgärder som krävs för att alla anställda ska ha en trygg och säker arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska även samverka med skyddsombud. har meddelat föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön. påbörjade en särskild insats mot hot och våld som riktade in sig på kollektivtrafiken. Omkring 300 arbetsplatser inom kollektivtrafiken planerades att inspekteras, däribland järnvägstrafiken. Inspektionerna påbörjades och var inriktade på hur arbetsgivarna förebygger hot och våld. Coronapandemin innebar att samtliga planerade inspektioner inte kunde genomföras. genomförde 11 inspektioner och exempel på krav som myndigheten ställde var att undersöka risken för våld och hot i arbetet, rutiner för rapportering av olycksfall och tillbud samt möjlighet att kalla på snabb hjälp. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare. Regeringen har därför prioriterat ökade anslag till för att de ska kunna anställa fler arbetsmiljöinspektörer. Regeringen har också tillsatt en utredning som bland annat ska bedöma om det finns behov av skydd för arbetstagare som diskrimineras, trakasseras eller hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen, såsom kunder, patienter, passagerare eller brukare (dir. 2020:102). Det ska också nämnas att en konvention och tillhörande rekommendation om avskaffande av våld och trakasserier har antagits av och en särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur den ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:98). inrättades Nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd som bedriver samverkan i säkerhetsfrågor på nationell nivå. tillsatte regeringen dessutom en utredning som bl.a. ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås på bästa sätt (dir. 2020:54). Utredningen har även i uppdrag att bedöma om brottet våld eller hot mot tjänsteman bör delas upp och straffskalan för våld mot tjänsteman skärpas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har utöver allt detta vidtagit flera åtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Regeringen har också stärkt skyddet särskilt för offentliganställda.
frs · H8123160 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3160 av (SD) har frågat energi- och digitaliseringsministern om regeringen avser att vidta några särskilda åtgärder med anledning av att flera stora sajter tillhörande mediebolag och myndigheter oväntat stängts ned, och i så fall vilka. Frågan har överlämnats till mig. säkerhet, konkurrenskraft och välstånd vilar i stor utsträckning på digitala grunder. Med teknikutvecklingen och digitaliseringen blir hoten och sårbarheterna fler. Mot denna bakgrund är det viktigt för regeringen att kontinuerligt arbeta för en god informations- och cybersäkerhet i hela samhället. Det nationella cybersäkerhetscentret ska bidra till en stärkt säkerhet i samhället som helhet. Samverkan med och stöd till privat sektor utgör en viktig del av uppdraget. Centret är inrättat och regeringen kommer att ha en tät dialog med de ansvariga myndigheterna gällande verksamheten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) inhämtar kontinuerligt information gällande sårbarheter, hot och risker och sprider den till både privata och offentliga aktörer. Av MSB:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur spridningen av råd och stöd i syfte att förebygga it-incidenter kan effektiviseras. Företagen har ett eget ansvar för sin motståndskraft mot cyberhot. Särskilda krav ställs på leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster enligt lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster, och på utövare av säkerhetskänslig verksamhet enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585). Jag och regeringen har för avsikt att fortsätta att bedriva ett uthålligt och systematiskt arbete med informations- och cybersäkerhet som ett led i att främja säkerhet, konkurrenskraft och välstånd.
frs · H8123161 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3161 av (M) Privat lokalradio har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i det korta perspektivet för att säkerställa en mångfald av företag inom etermedierna i . Den kommersiella radion är en viktig del av det svenska medielandskapet och det är avgörande för en levande mediemångfald att det finns privatägda medier vid sidan av public service. Det är viktigt att kommersiella medier har goda villkor och regeringen förbereder ett antal åtgärder i syfte att förbättra villkoren för den kommersiella radion. remitterade en promemoria som bland annat innehåller förslag om att liberalisera annonsreglerna för kommersiell radio (Ds 2021:12 Ändringar i radio- och tv-lagen). Förslaget innebär en flexiblare reglering av annonstiderna jämfört med dagens bestämmelser. Det kan ge radioföretagen bättre möjligheter att möta konkurrensen från tjänster på begäran som regelverket anpassas till att förutsättningarna för att sända annonser i radio kan variera under olika tider . En ökad flexibilitet vad gäller förläggningen av annonser bedöms därför förbättra förutsättningarna för den kommersiella radion. remitterades en rapport från Myndigheten för press, radio och tv med anledning av ett regeringsuppdrag om synkronisering av tillståndsperioderna för digital och analog kommersiell radio. Myndigheten bedömer i rapporten att det finns ett behov av att synkronisera tillståndsperioderna och att det skulle bidra till att radioföretagen får bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet. En synkronisering av tillståndsperioderna kan vara positiv även för lyssnarna och skapar förutsättningar för framtida överväganden om förändringar i regelverken för tillståndsgivning. Myndigheten föreslår att en synkronisering åstadkoms genom att gällande tillstånd att sända digital kommersiell radio förlängs till och med , dvs. till den tidpunkt då befintliga tillstånd för analog kommersiell radio går ut. Remisstiderna för förslagen löper till . Att det råder goda förutsättningar för en långsiktigt hållbar kommersiell radioverksamhet, med ett stort utbud och en mångfald av företag, är en självklar utgångspunkt vid kommande överväganden i frågan.
frs · H8123162 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3162 av Per Åsling (C) Breddad skattereduktion till dem som bor i lägenhet. Per Åsling har frågat finansministern om ministern avser att återkomma med ett förslag till om en breddad skattereduktion till dem som bor i lägenhet och vill producera förnybar el tillsammans för sin egen förbrukning. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag instämmer i Per Åslings uppfattning att det finns ett stort intresse av att vara aktiv i energiomställningen. Vad gäller den interna utredningen vid som Per Åsling hänvisar till i sin fråga så bereds denna fortfarande inom . Jag kan inte föregå denna beredning och därmed inte heller lämna något besked om när eventuella förslag kan lämnas till .
frs · H8123163 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3163 av (SD) Näringsdeklarationer har frågat mig om jag har för avsikt att verka för skärpt reglering av näringsdeklarationer för att undvika att konsumenter vilseleds. Lagstiftningen om livsmedel finns för att konsumenter ska vara trygga med att livsmedel i är säkra och få den information om livsmedlen som krävs för att de ska kunna göra medvetna val. Så gott som alla regler om livsmedelssäkerhet är harmoniserade och gäller gemensamt inom EU. Enligt och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, den s.k. informationsförordningen, är det obligatoriskt att ange en näringsdeklaration i märkningen av alla färdigförpackade livsmedel (med några få undantag som tex kosttillskott och naturligt mineralvatten). Näringsdeklarationen beskriver hur mycket energi, vilka näringsämnen och hur mycket av dessa näringsämnen ett livsmedel innehåller. Enligt informationsförordningen ska uppgift om energi- och näringsvärden gälla innehållet i livsmedlet vid försäljning. Vid behov får uppgifterna istället gälla för livsmedlet efter tillagning. Det förutsätter att tillräckligt detaljerade tillagningsanvisningar lämnas, tillsammans med information om att näringsdeklarationen gäller för livsmedlet när det är färdigt att konsumera. Lagstiftningen är också tydlig med att märkningen inte får vilseleda konsumenten. Reglerna innebär att det inte räcker med att en uppgift är sann. Den får inte heller vara sådan att den skulle kunna ge ett missvisande eller felaktigt intryck av livsmedlet på något sätt. Det är viktigt att konsumenterna kan lita på näringsdeklarationerna och att de inte är vilseledande. Det är min bedömning att gällande lagstiftning när det gäller näringsdeklarationer möjliggör detta.
frs · H8123164 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3164 av Kopparklint (M) Anhörigperspektivet under pandemin Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att alla närstående och anhöriga får hjälp med att hålla kontakt med varandra genom digitala lösningar där isolering krävs, som exempelvis under covid-19-pandemin. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Alla ska kunna vara delaktiga i det digitala samhället. Den digitala delaktigheten i är fortsatt hög och rankas på andra plats i EU gällande befolkningens användning av internettjänster. I samband med den pågående pandemin har digital delaktighet visat sig särskilt viktigt för bland annat äldre. Siffror från visar att antalet unika inloggningar till 1177 Vårdguiden, bl.a. för att söka vård eller få information om provsvar, för åldersgruppen har ökat jämfört med . Men delaktigheten skulle kunna bli ännu bättre. Regeringen uppdrog därför åt () att bidra till tillgänglighet och användning av it för äldre med anledning av pandemin. PTS har i det arbetet särskilt riktat sig till äldre som är nära eller i ett digitalt utanförskap samt anhöriga som har möjlighet att stötta dem. PTS har inom uppdraget lanserat Digitalhjälpen – webbsidor som hjälper äldre att använda digitala tjänster och verktyg. PTS har också skapat ett nätverk för att samla relevanta aktörer och underlätta för dessa att komma i kontakt med varandra. Regeringen ingick 2020 en överenskommelse med Kommuner och Regioner om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus. Inom ramen för överenskommelsen fördelades ett riktat statsbidrag om till kommunerna. Sammanlagt 268 kommuner rekvirerade medlen. lyfter i en rapport att den vanligaste förekommande satsningen som genomförts i kommunerna är anskaffning av läsplattor och smarta telefoner för att enskilda ska kunna kommunicera med anhöriga, vänner och personal. har dessutom ca avsatts för att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation och posttjänster till personer med funktionsnedsättningar och speciella behov. Med personer med speciella behov avses t.ex. äldre. Utöver dessa insatser uppdrog regeringen åt PTS att kartlägga och analysera erfarenheter kopplat till den digitala omställning som ägt rum med anledning av pandemin, exempelvis vad gäller digital kommunikation och distansarbete utifrån ålder, socioekonomi och geografi. I uppdraget ingick också att utifrån analysen lämna förslag på åtgärder . I slutrapporten lyfter PTS bl.a. upp behovet av en kraftsamling inom digital delaktighet. Rapporten och dess förslag på åtgärder bereds inom .
frs · H8123165 · 2021-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3165 av (V) Skatteundantaget för egenanvänd el har frågat mig om regeringen avser att avskaffa taket på för skatteundantaget för egenanvänd el. höjs effektgränsen för när undantag från skatteplikt på el medges, från till för viss el som framställs från sol. Ändringen görs för att det ska bli enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. I utformningen av reglerna är det nödvändigt att förhålla sig till om statligt stöd. Det har därför även fortsättningsvis ansetts vara lämpligt att begränsa skatteundantaget till anläggningar som inte överstiger en viss effekt. En effektgräns på för el som framställs från sol har bedömts väl avvägd.