ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122223 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2223 av (V) nationella handlingsplan för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet har frågat mig om på vilka sätt jag och regeringen avser att ta till oss av Swecos rekommendationer i den kommande handlingsplanen för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Vi välkomnar den oberoende utvärderingen som på ett förtjänstfullt sätt redovisar såväl framgångar som utmaningar i genomförandet av handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet. Utvärderingen noterar bland annat att det finns en tydligare ansvarsfördelning än tidigare, att arbetsgruppen för handlingsplanen är ändamålsenlig och att den årliga uppföljningsmekanismen är viktig. bedöms det mycket riktigt finnas behov av att tydliggöra vilken typ av styrdokument som handlingsplanen utgör, hur kunskap och lärdomar omhändertas och att tydliggöra relationen mellan handlingsplanen och andra styrdokument för jämställdhet och feministisk utrikespolitik. Jag kan försäkra frågeställaren om att rekommendationerna kommer att beaktas i framtagandet av nästa handlingsplan. En diskussion om hur detta bäst ska ske har inletts i arbetsgruppen för handlingsplanen, där utförande myndigheter, civilsamhällesorganisationer och berörda departement deltar.
frs · H8122224 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2224 av (V) Storskaliga solcellsanläggningar som ett prioriterat samhällsintresse har frågat mig om jag anser att behovet av grön förnybar energi från storskaliga solcellsanläggningar i syfte att snabbt kunna möta den globala klimatutmaningen och trygga landets energiförsörjning är ett prioriterat samhällsintresse och att det därmed motiverar en tillfällig verksamhetsändring på existerande jordbruksmark och skogsmark. Utbyggnad av förnybar elproduktion är en förutsättning för klimatomställningen. När det gäller solel har regeringen infört en skattereduktion för installation av grön teknik, som bland annat innefattar solceller, samt föreslagit utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el. Vi ser också ett stort intresse för att installera solceller och solelproduktionen väntas enligt kortsiktsprognoser öka kraftigt. Regeringen har även beslutat om en livsmedelsstrategi, med det övergripande målet att ska ha en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Detta förutsätter att företagen har tillgång till produktiva mark- och vattenresurser. I den fysiska planeringen behöver hänsyn tas till jordbruksproduktionen tillsammans med andra samhällsintressen, bland annat energiförsörjningen. Hushållningen med mark- och vattenområden regleras i hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. , som syftar till att främja en hållbar utveckling genom långsiktigt god hushållning med mark och vattenområden. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på annan plats. Förutsättningarna för att bygga solceller på jordbruksmark behöver därför bedömas och prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Regeringen har inga planer på att göra ändringar i hushållningsbestämmelser i dessa delar.
frs · H8122225 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2225 av (SD) Utrikesministerns besök i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag vidtar, i egenskap av ordförande för , för att komma framåt i lösningen på . Regeringen följer noga . Jag har i svar på interpellation 2020/21:267 av redogjort för åtgärder för konfliktlösning under OSSE-ordförandeskapet. strävar efter rättvisa för alla som har drabbats och fortsätter att drabbas av . Som ordförande i 2021 kommer att fortsätta stödja ansträngningarna från Minskgruppens samordförande för en långsiktigt hållbar och fredlig lösning framförhandlad mellan parterna. Detta budskap har jag även framfört direkt till företrädare för och vid min resa till de båda länderna .
frs · H8122226 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2226 av (M) Respekt för patientens vilja vid medicinska beslut har frågat mig om jag är beredd att verka för att inrätta en studie i syfte att öka patientens och/eller dennes anhörigas inflytande vid beslut om livsuppehållande behandling samt att besluten ska fattas i enlighet med riktlinjer. Reglerna i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:7) om livsuppehållande behandling är tydliga och det är vårdgivarnas ansvar att se till så att de följs. Det är naturligtvis inte acceptabelt om det inte görs. Den studie som hänvisas till i frågan visar att det finns brister när det gäller detta. Detta har också tidigare framkommit, bl.a. av i uppföljningen av myndighetens riktlinjer kring palliativ vård i livets slutskede och av Inspektionen för vård och omsorg (), både när det gäller intensivvården och vården av äldre på särskilda boenden under den pågående pandemin. fortsätter följa intensivvården i sin tillsyn och fortsätter även granskningen av medicinsk vård och behandling vid särskilda boenden för äldre. Vikten av s.k. brytpunktssamtal lyfts även fram i det nationella vårdprogram för palliativ vård i livets slutskede, som tagits fram av Regionala cancercentrum i samverkan men som inte är begränsat till cancervård utan gäller all vård. Implementering av programmet ingår som en del i statens överenskommelse med Kommuner och Regioner om en jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider 2021. Regeringen tar detta på stort allvar och följer noga utvecklingen.
frs · H8122228 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2228 av (M) Vad SCB kan göra för forskningen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att () ska kunna bidra i arbetet för att möta replikeringsutmaningen och möjliggöra en ökad grad av ”open science”. SCB:s avgiftsfinansierade verksamhet bedrivs med full kostnadstäckning, vilket även framgår av frågeställarens bakgrundsbeskrivning. Med andra ord sätts avgifterna så att den långsiktiga självkostnaden täcks och varierar således beroende på uppdragens omfattning. Inom den avgiftsfinansierade verksamheten har SCB påbörjat ett arbete med en gemensam ingång för statistikbeställningar. Därtill pågår arbete med att utveckla de tekniska förutsättningarna för att genomföra mikrodatauppdrag samt att förbättra rutiner och dokumentationer vilket kan förväntas leda till en effektivisering av verksamheten. SCB har även, inom ramen för sin anslagsfinansierade verksamhet, arbetat för att öka tillgängligheten till all statistik i statistikdatabasen som öppna data. Principen om öppna data tillämpas som huvudregel och SCB har ökat utbudet av fritt tillgänglig statistik genom att göra tidigare avgiftsbelagda tjänster till öppna data. Vid SCB finns ett användarråd för mikrodatautlämnande för forskning, med företrädare från en lång rad universitet och högskolor, som ger råd till myndigheten när det gäller utveckling av verksamheten kring utlämnande av data för forskning. SCB deltar också i som leds av och där ledamöterna är representanter för större registerdataägare i och från forskarsamhället. Rådets funktion är att bistå i att främja registerbaserad forskning och att utveckla principer som förenklar för forskare att få tillgång till data. Jag delar frågeställarens inställning till vikten av tillgängliggörande av statistiskt material för forskningsändamål och välkomnar därför de åtgärder som SCB genomför för att förbättra tillgängligheten till sådana uppgifter. Jag utgår från att myndigheten, inom ramen för detta arbete och i dialog med användarna, även beaktar de frågor som frågeställaren lyfter. Jag kommer att följa SCB:s arbete i dessa delar och frågan om vikten av god tillgänglighet till data kommer vara fortsatt närvarande i den dialog som förs med myndigheten.
frs · H8122229 · 2021-03-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2229 av (M) Östersjöcentrums rekommendation om utflyttning av trålgränsen har frågat mig om jag beredd att agera och inleda förhandlingar för en utflyttning av trålgränsen i . Arbetet med att förbättra miljösituationen och kunskapen om fiskbestånden i är en viktig fråga för regeringen. Som jag redan svarat i en tidigare fråga (2020/21:1874) så är frågan om problemen för sillbestånden i något som regeringen arbetar med och har därför gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur fiskeregleringarna kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra . Uppdraget ska redovisas till regeringen () .
frs · H8122230 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2230 av (M) Producentansvaret för däck har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att åtgärda problematiken kring producentansvaret för däck. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat- och miljöpåverkan. Producentansvaren är en viktig del i det arbetet. Inom utreds vilka ändringar som bör göras i befintliga producentansvar för att bland annat genomföra de allmänna minimikrav på producentansvar som finns i EU:s avfallsdirektiv. Minimikraven infördes i direktivet 2018 och medlemsstaterna ska se till att de uppfylls . Minimikraven innebär bland annat att medlemsstaterna ska fastställa en tydlig roll- och ansvarsfördelning för inblandade aktörer samt säkerställa likabehandling av producenter oavsett ursprung eller storlek och att producenternas avgifter täcker kostnader för insamling, behandling, information och rapportering. Ett korrekt genomförande av minimikraven, tillsammans med sanktionsmöjligheter och ett förtydligat tillsynsansvar, leder till bättre förutsättningar för att alla producenter tar sin del av ansvaret. Detta bör i sin tur leda till att de problem som lyfter fram omhändertas.
frs · H8122231 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2231 av (M) Hot och våld mot forskare har frågat mig om vilka åtgärder jag som statsråd avser vidta för att förebygga och bemöta problem med hot och våld riktat mot forskare. Hot och våld mot forskare är oacceptabelt. I längden kan det leda till ett samhälle där forskare inte vågar forska på viktiga områden och undviker att sprida, kommunicera och samverka kring sin forskning. Det är ett hot mot de akademiska kärnvärdena. Högskolornas uppgift är att samverka med det omgivande samhället, informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Att enskilda forskare utsätts för hot och våld mot forskare är ett allvarligt hot mot demokratin. Forskare har en viktig roll i det demokratiska samtalet som vilar på yttrandefrihet och utgör grundvalen i en levande demokrati. Forskningens frihet är av sådan stor vikt för vetenskapens och samhällets utveckling att den åtnjuter grundlagsskydd. Till skillnad från flera andra länder finns det dock ingen principbestämmelse i om akademisk frihet som gäller generellt för universitets och högskolors verksamhet. Regeringen föreslår därför i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) en ändring i högskolelagen om att det som allmän princip i högskolornas verksamhet ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Det här är en tydlig markering av det fria kunskapssökandets och den fria kunskapsspridningens betydelse för högkvalitativ forskning och utbildning. Den föreslagna bestämmelsen markerar också att universitet och högskolor ska präglas av ett öppet samtalsklimat där olika idéer kan brytas mot varandra och oväntade resultat kan tas upp. Universitet och högskolor har, liksom alla arbetsgivare, ansvar för ett förebyggande arbete för sina anställdas säkerhet och trygghet samt för att vidta de nödvändiga åtgärder som krävs. Högskolor och universitet ska vara trygga och jämställda arbetsplatser med bra arbetsvillkor och god arbetsmiljö, vilket är en grundläggande faktor för hög kvalitet. Högskolan ska jobba systematiskt med aktiva åtgärder mot hot, sexuella trakasserier och utsatthet. Det är också viktigt att enskilda forskare tar kontakt med arbetsgivaren och får rätt stöd samt att polisanmälningar görs. Som minster har jag lyft frågan med universitet och högskolor ett flertal gånger . Säkerhetsfrågorna är också en viktig fråga vid den årliga myndighetsdialogen med universitet och högskolor. nämner exempel från tre universitet. Det är av stor vikt att få en tydligare bild av hur den totala situationen ser ut inom universitet och högskolor. Regeringen välkomnar därför den nationella kartläggning av forskares utsatthet som genomför tillsammans med universitetslärare och forskare samt Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Regeringen avser följa frågan om hot och våld mot forskare och vid behov vidta ytterligare åtgärder utöver förslaget på stärkt lagstiftning.
frs · H8122234 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2234 av (SD) Socialministerns ställningstagande om munskydd har frågat mig om jag har , före pressträffen , hävdat att munskydd ska användas av allmänheten, när i så fall detta skedde, och om bärandet av munskydd varit en rekommendation från regeringens sida. Jag får konstatera att frågeställaren alltjämt väljer ut en del av mitt citat och baserar sin tolkning på denna utvalda del. Det jag har sagt och säger om munskydd är att de bör användas i de miljöer och sammanhang som eller smittskyddsläkare rekommenderar det. Jag lämnar inte några egna rekommendationer eftersom användning av munskydd inte är en politisk fråga.
frs · H8122235 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2235 av (M) Internationellt samarbete gällande små modulära reaktorer har frågat mig varför inte deltar i internationella forum kring små modulära kärnkraftsreaktorer, och om jag avser ta initiativ för att ska vara en medspelare i det internationella sammanhanget. Det finns, som konstaterar, ett visst intresse kring små modulära kärnkraftsreaktorer, vare sig det handlar om reaktorer med dagens kärnkraftteknik eller modulära reaktorer av fjärde generationen. Internationellt samarbete blir allt viktigare för att lösa de globala utmaningar vi står inför. Klimat och energi är bland de allvarligaste utmaningarna att adressera. deltar också i många internationella samarbeten på dessa områden, såsom till exempel Clean Energy Ministerial, Mission Innovation och . deltar också genom i forumet Nuclear Development Committée (NDC) vilket är en undergrupp till , . Jag är generellt positiv till att deltar i, bidrar till och drar nytta av internationellt samarbetet i sådana sammanhang där det kan förbättra möjligheterna att uppnå våra energi- och klimatpolitiska mål. Då det är oklart precis vilka internationella samarbeten avser kan jag inte säga mer än så.
frs · H8122237 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2237 av (M) Dieselstölder från transportföretag har frågat mig vad jag avser göra för att minska dieselstölderna som drabbar transportsektorn. Regeringens målsättning är att all brottslighet ska bekämpas med samhällets fulla kraft. För att uppnå det har tillförts mer resurser än , därtill pågår arbetet med att utöka myndigheten för fullt och vi har aldrig haft så många polisanställda som . Antalet poliser har ökat i samtliga polisregioner . Det är som med utgångspunkt i den lokala problembilden bedömer hur resurserna bäst ska förvaltas och fördelas. Det kan dock konstateras att regeringens satsning på i förlängningen innebär att fler och utökade resurser kan allokeras för att bekämpa och utreda specifika brottsfenomen, exempelvis dieselstölder. Förutom de materiella och ekonomiska skador som dieselstölder orsakar, innebär den åverkan som görs på fordonen ofta även att utsläpp av giftiga ämnen frigörs och skadar miljön. Stöld av drivmedel är ett brottsfenomen som drabbar såväl enskilda som företag över hela landet, och även om siffror över antalet anmälningar av stöld av drivmedel och stöld av diesel visar på en liten minskning är jag och regeringen måna om att våra brottsbekämpande myndigheter har de redskap de behöver för att möta brottsutvecklingen.
frs · H8122238 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2238 av (M) Förmågan i det civila försvaret och totalförsvaret har frågat mig om jag har några planer på att sätta upp operativa krav för det civila försvaret och för totalförsvaret, och när dessa i så fall skulle komma. Arbetet med att återuppbygga totalförsvaret är ett gemensamt arbete för hela regeringen och arbetet är högt prioriterat. Utvecklingen av totalförsvaret befinner sig just nu i en intensiv fas. Med beslut om totalförsvarsproposition 2021–2025 som utgångspunkt har regeringen beslutat om anvisningar för det civila försvaret, inriktning för Försvarsmakten, ett uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att göra en samlad bedömning av förmågan inom det civila försvaret samt ett gemensamt uppdrag till Försvarsmakten och MSB om inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Arbetet med totalförsvaret, bestående av det militära försvaret och det civila försvaret, är en pågående process och utvecklingen behöver ske stegvis. Utvecklingen inom olika delar av totalförsvaret har olika förutsättningar och har kommit olika långt, därav skiljer sig även styrningen åt till viss del. Arbetet med civilt försvar låg nere, och återuppbyggnaden av det civila försvaret kommer att ta tid. Den stegvisa utvecklingen innebär även att regeringens styrning av området successivt kan behöva utvecklas. Regeringen tog emot utredningen för ökad motståndskraft som kommer att utgöra en viktig del i återuppbyggnaden av det civila försvaret. Regeringens mål är att fatta beslut om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar inom innevarande försvarsperiod. Vi kommer därutöver löpande att se över behoven av uppdaterad och förtydligad styrning inom området.
frs · H8122239 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2239 av (M) Leverans av nytt signalspaningsfartyg har frågat mig hur jag har agerat för att ta fram en uppdaterad tidplan för leverans av det nya signalspaningsfartyget och hur den i så fall ser ut. Jag har redogjort i för utvecklingen avseende anskaffning av nytt signalspaningsfartyg. redogjorde jag för att det polska varv som anlitat som underleverantör för produktion av fartyget hade ansökt om och beviljats företagsrekonstruktion. redogjorde jag för att , hade kommit överens med den polska underleverantören att häva avtalet och att fartyget hade transporterats till . Jag har ingen ytterligare information om hur kommer att hantera utvecklingen i projektet eller hur en uppdaterad tidplan för leverans ser ut. Det är som, i egenskap av avtalspart gentemot , har att analysera genomförbarheten och göra en bedömning av leveranstidpunkt. Jag återkommer till utskottet när det finns mer information att lämna.
frs · H8122240 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2240 av (M) Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet har frågat inrikesministern om statsrådet eller regeringen har för avsikt att göra några snabbare förändringar i lagstiftning eller annat för att Försvarsmakten ska kunna biträda civil verksamhet på några fler sätt än . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Försvarsmaktens huvuduppgift är att möta ett väpnat angrepp, men myndigheten ska även med sina befintliga resurser kunna stödja civil verksamhet. finns flera regelverk på plats som ger Försvarsmakten möjlighet att stödja civil verksamhet. Jag kan konstatera att Försvarsmakten lämnar och har lämnat ett omfattande stöd till det civila samhället vid allvarliga kriser, i enlighet med den nu gällande lagstiftningen. Exempel på detta är Försvarsmaktens stöd som lämnas för att hantera den pågående pandemin där Försvarsmakten har stöttat civila myndigheter med bland annat tält för provtagning, skyddsmask 90, skyddskläder och medicinteknisk utrustning. Försvarsmakten har även bland annat avdelat stabspersonal till , och länsstyrelser samt bistått med kvalificerade intensivvårdstransporter av covid-19-patienter med lufttransport och ambulans samt stöttat polisen med gränsövervakning. Ett annat närtida exempel är de omfattande skogsbränderna 2018 där Försvarsmakten lämnade ett betydande stöd med helikopterkapacitet och andra luftfartyg samt personella resurser, främst från Hemvärnet. Som framgår av fråga har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisa till (Försvarsdepartementet) hur Försvarsmakten inom ramen för gällande regelverk, mål och uppgifter, kan utveckla formerna för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet såsom stöd med militära helikoptrar i samband med fredstida krissituationer. En delredovisning ska genomföras . Slutredovisningen ska ske . Jag ser fram emot att ta del av den redovisningen.
frs · H8122241 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2241 av (M) Åtgärder för elsystemet i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra elsystemet i med anledning av den nya elkabeln mellan och , stängd planerbar svensk elproduktion i såsom samt avsaknaden av åtgärder från den . Jag vill börja med att tydliggöra vissa grundläggande förhållanden vad gäller ansvarsfördelning. () har bland annat till uppgift att driva och utveckla ett driftsäkert kraftöverföringssystem. Vidare ska svara för tillsyn i frågor om driftsäkerhet hos det nationella elsystemet. är också systemansvarig myndighet och har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el. Det är alltså och inte jag som vidtar eventuella nödvändiga åtgärder i elsystemet på grund av nya flöden i elnätet då en kabel etableras mellan och . Jag vet att arbetar aktivt med frågan och jag följer utvecklingen. Vad gäller möjlighet att även tillgodose elbehoven i så ser jag flera lösningar på det, framför allt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. Vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid. Jag vill även lyfta arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som pågår. Strategin kommer att ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i hela energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering.
frs · H8122242 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2242 av (SD) Hantering av historiska dokument har frågat mig hur jag avser att agera för att förhindra att unika historiska dokument flyttas från staden de tillhör för att i stället gömmas undan i arkiv på annan ort. För regeringen är det viktigt att vi har ett levande kulturliv i hela landet och i detta ingår att värna kulturarvets lokala förankring. De statliga kulturmyndigheterna ska enligt sina regleringsbrev i samarbete med andra aktörer verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. De tidiga arkivhandlingarna vi har i , som privilegiebrev, är inte enbart av lokalt utan även av nationellt intresse. De privilegiebrev som frågeställaren hänvisar till ingår i arkiven för rådhusrätt och magistrat respektive rådhusrätt och magistrat. Dessa myndigheter var statliga och av det följer att en statlig arkivmyndighet ansvarar för att deras arkiv bevaras efter att de upphört. För att förstå kulturarvet är det viktigt att kulturföremål, såsom historiska dokument, kan bevaras på platser de har en historisk anknytning till, men även att de kan bevaras tillsammans med andra föremål som skapats i samma verksamhet. Det bör vara upp till den ansvariga myndigheten att, utifrån en professionell bedömning och avvägning, avgöra vad som väger tyngst i det enskilda fallet.