ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121438 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1438 av Ciczie Weidby (V) Arbetslivskriminalitet Ciczie Weidby har frågat mig när jag avser att tillsätta en snabbutredning i syfte att se över och ändra sekretessreglerna så att ansvariga myndigheter kan motverka arbetslivskriminaliteten på ett mer effektivt sätt. Ingen människa ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Missbruk av olika regelverk och exploatering av människor behöver stoppas. Samhällets syn på arbetsgivare som utnyttjar människor och missköter de anställdas arbetsmiljö ska vara kompromisslös. Myndighetssamverkan mot arbetslivskriminalitet har givit goda resultat och behöver fortsätta att utvecklas. Det har dock identifierats utmaningar kopplade till myndigheternas möjligheter att utbyta information med varandra. I tillägg till myndigheternas egna bedömningar har även (i RiR 2020:27, Statens insatser mot exploatering av arbetskraft – regelverk, kontroller samt information och stöd till de drabbade) konstaterat att problem med informationsdelning mellan myndigheter försvårar identifiering av brottsliga arbetsgivare. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna kan utbyta den information som krävs för en effektiv och ändamålsenlig kontrollverksamhet. Det var bland annat därför som regeringen gav uppdraget som redovisades i Ds 2021:1, Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet. Utredaren har inventerat vilka konkreta möjligheter till informationsöverföring myndigheterna anser behövs för att arbetet i samverkan ska bli mer effektivt. Underlaget kommer att bli en viktig del i det fortsatta arbetet att se över behov av förändringar i sekretesslagstiftningen. Jag har för avsikt att i närtid bjuda in arbetsmarknadens parter och närmast berörda myndigheter för att, bland annat med utgångspunkt i utredarens redovisning, diskutera samverkan mot arbetslivskriminalitet och ytterligare konkretisera bilden av de behov av informationsutbyten som finns. Utifrån ett helhetsperspektiv kommer regeringen därefter överväga den närmare inriktningen för det fortsatta arbetet.
frs · H8121439 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1439 av (V) proklamation om rätt till har frågat mig om med kraft kommer att agera gentemot nytillträdda president för att förmå honom att dra tillbaka tidigare proklamation om att erkänna rätt till och genom detta stå upp för och den pågående FN-processen angående rätt till självständighet. utgör en avkoloniseringsfråga inom FN. Den antog ett rådgivande yttrande om områdets status 1975. Det innebär att världssamfundet inte erkänner anspråk på suveränitet över territoriet. status kan endast avgöras genom en rättvis, hållbar och ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning som tillfredsställer det västsahariska folkets rätt till självbestämmande i enlighet med folkrätten, inklusive FN:s säkerhetsrådsresolutioner. Ett erkännande av anspråk utan hänsyn till folkrätten och FN:s säkerhetsrådsresolutioner bidrar inte till en hållbar lösning av konflikten. Regeringen kommer att fortsätta att stödja FN:s arbete för en lösning på frågan om . Det är av högsta vikt – inte minst mot bakgrund av den senaste händelseutvecklingen på marken vid Guerguerat - att möjligt tillsätta generalsekreterarens personliga sändebud för att åter få igång den politiska processen. Regeringen trycker på i FN för att så ska ske. Jag har själv tagit upp frågan med FN:s generalsekreterare . Jag talade också med min marockanska kollega och framhöll vikten av en återupptagen politisk process under FN:s ledning. Samma budskap har förmedlats till Polisario på senior tjänstepersonsnivå. Regeringen kommer fortsatt att i alla sammanhang, inklusive i kontakter med den nytillträdda Biden-administrationen, vara tydlig om vikten av att verka för en återupptagen FN-ledd process för en lösning på frågan om som ligger i linje med internationell rätt, inklusive FN:s säkerhetsrådsresolutioner.
frs · H8121440 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1440 av (V) Kemikalieskatten och hållbar resursanvändning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att utforma kemikalieskatten så att den inte ger negativa konsekvenser för andrahandsmarknaden. Jag har redogjort för att det i kemikalieskatten, i likhet med andra punktskatter, finns olika typer av skattskyldiga. Om den som säljer återanvänd elektronik inte är så kallad godkänd lagerhållare uppkommer inte någon skattskyldighet för denne vid försäljningen. Skattskyldigheten uppkommer i stället då varan tillverkas eller importeras, vilket för återanvända varor redan har skett . En säljare som inte aktivt har valt att ansöka om att bli godkänd som lagerhållare kan därmed sälja återanvänd elektronik utan att den beskattas. Säljaren behöver i detta fall inte bevisa någonting. Om ett företag som handlar med begagnad elektronik ändå aktivt har valt att ansöka om att bli godkänd lagerhållare och sedan har godkänts av blir försäljningarna generellt skattepliktiga. Det finns dock, som också nämner, ett undantag för sådana varor som skattskyldighet har inträtt för. Vissa aktörer har ifrågasatt de praktiska möjligheterna för lagerhållare att bevisa detta. Här bör det påpekas att säljaren inte måste bevisa att skatten faktiskt har betalats utan endast att skattskyldigheten har inträtt, vilket normalt framgår av tillverkningsår eller vem som har ägt varan tidigare. Att visa att skattskyldighet har inträtt är i många fall betydligt enklare än att visa att en vara är begagnad.
frs · H8121441 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1441 av (V) Politiska rättegångar i israelisk militärdomstol har frågat mig hur jag och regeringen avser agera, både direkt och i samarbete med EU, för att förmå att frige icke-våldsaktivisten och få att upphöra med politiskt motiverade rättegångar och fängslanden av palestinier. EU, inklusive , följer nära fallet mot människorättsförsvararen . FN:s specialrapportörer för situationen gällande mänskliga rättigheter i respektive situationen för människorättsförsvarare har kritiserat processen som lett till den fällande domen och menade att den var oförenlig med internationella förpliktelser gällande mänskliga rättigheter. Inom ramen för lokal samordning för att säkerställa EU-närvaro deltog representanter för EU-delegationen och medlemsländer vid rättegången mot då han befanns skyldig till ett antal åtalspunkter, bland annat deltagande i en demonstration utan tillstånd. Samordning sker för att säkerställa EU-närvaro även när dom i målet ska meddelas. Ytterligare agerande kan komma att övervägas. Det är viktigt för EU, inklusive , att överallt stödja och försvara civilsamhällets aktörer och organisationer, inklusive människorättsförsvarare, och inte minst rätten till yttrande-, förenings- och församlingsfrihet samt till en rättssäker domstolsprocess. Vi gjorde det när stod åtalad i palestinsk domstol 2019 för att ha brutit mot den palestinska lagen om elektroniska brott, en process som fortsätter också , och vi gör det när han nu är föremål för en process i en israelisk militärdomstol.
frs · H8121442 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1442 av (M) Järnvägsutbyggnaden mellan och har frågat mig om jag avser att prioritera järnvägssträckan –i den nationella planen. Just nu genomförs regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för infrastrukturen för perioden –2029 som beslutades . Den omfattar en satsning och innebär bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gör vi för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna för klimatsmarta transporter. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Av regeringens beslut om den nationella planen framgår att och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen fortlöpande ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringens beslut innehöll också ett uppdrag till om att fortsätta att utreda bl.a. stråket ––, med målsättningen att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och avser att lägga en infrastrukturproposition till under våren 2021.Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Åtgärdsplaneringen innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i planen identifieras och syftar till att regeringen ska kunna fastställa en ny nationell plan. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8121443 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1443 av (M) Riktad hjälp till företag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att de företag som kommit i kläm med anledning av permitteringsstödets regler ska få riktad hjälp. För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar och vi befinner oss fortfarande i ett allvarligt läge. Många branscher och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av viruset. Regeringen har därför skyndsamt presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Dessa inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. I samband med att smittspridningen tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom krisen. Regeringen har också föreslagit ett nytt nedstängningsstöd och en ny period med statligt stöd under vilken vissa lokalhyresgäster får rabatt på hyran. Det är angeläget att stödåtgärderna används resurseffektivt och korrekt. Å ena sidan måste vi ha en så snabb hantering som möjligt, och å andra sidan måste vi säkerställa att skattebetalarnas pengar inte går till fusk och brott. har gjort personalförstärkningar och prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal till förmån för handläggning av korttidsstöd. Myndigheten har också löpande dialog med näringslivsorganisationer för att informera och förtydliga vägledningar. var den genomsnittliga handläggningstiden för första ansökan om stöd för korttidspermittering hos . Regering följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet justeringar och erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8121444 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1444 och 2020/21:1445 av (SD) om Taxonomireglernas effekter på investeringar i det konventionella jordbruket respektive dess effekter på restaurering av betesmarker och biologisk mångfald har frågat mig hur jag agerat för att hänvisningen till ekoförordningen ska strykas så att inte bara det ekologiska jordbruket klassas som hållbart och därmed vara ensamt om att kunna få finansiering för ökad miljö- och klimatvänlighet. har även frågat vad jag tänker göra för att undvika de negativa effekterna på biologisk mångfald i det svenska jordbrukslandskapet som förslag till regler kommer att innebära. Jag vill inledningsvis kommentera att det återstår att se vilka effekter som taxonomin kommer att få på framtida finansieringsmöjligheter. Det är dock tveklöst så att taxonomin kommer att vara ett viktigt verktyg för att underlätta och jämföra hållbara investeringar. Det är därför som regeringen efter tidigare överläggning med har stött ambitionen att klassificera miljömässigt hållbara verksamheter genom EU:s taxonomi och även tagit en aktiv roll i förhandlingarna. Regeringen fortsätter självklart att agera för svenska intressen nu när kommissionen arbetar fram en delegerad akt till taxonomin. De ståndpunkter som driver har stämts av i och omfattar bl.a. frågor som rör hållbart jordbruk. har i svaret på kommissionens konsultation påtalat att utkastet till delegerad akt på vissa områden innehåller väsentliga brister. Vi har varit tydliga med att de väldigt detaljerade kraven riskerar att öka den administrativa bördan utan att tillföra klimatnytta och att de i stället medför motsatta incitament för t.ex. skogsbrukare och jordbrukare. Kriterierna för hållbart jordbruk är ett av de områden där driver på för mer omfattande ändringar för att taxonomin ska vara effektiv och väl avvägd. Regeringen har pekat på bristen på proportionalitet, väl analyserade konsekvenser och transparens i kriterierna. Vi har även påtalat att större hänsyn bör tas till mångfalden av natur- och lantbruksförhållanden i medlemsstaterna. En viktig princip som regeringen aktivt driver tillsammans med likasinnade medlemsstater är att taxonomin i större utsträckning bör baseras på bl.a. villkoren för miljö, klimat och djurvälfärd i den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen förväntas nu gå igenom de synpunkter som inkommit och göra justeringar innan det slutliga förslaget presenteras. Det är därför för tidigt att dra några slutsatser kring effekterna. Jag kan dock försäkra om att regeringen även fortsättningsvis kommer att arbeta för att taxonomin ska stödja en utveckling mot ett hållbart jordbruk där möjligheten att värna den biologiska mångfalden i de svenska betesmarkerna ingår.
frs · H8121445 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1444 och 2020/21:1445 av (SD) om Taxonomireglernas effekter på investeringar i det konventionella jordbruket respektive dess effekter på restaurering av betesmarker och biologisk mångfald har frågat mig hur jag agerat för att hänvisningen till ekoförordningen ska strykas så att inte bara det ekologiska jordbruket klassas som hållbart och därmed vara ensamt om att kunna få finansiering för ökad miljö- och klimatvänlighet. har även frågat vad jag tänker göra för att undvika de negativa effekterna på biologisk mångfald i det svenska jordbrukslandskapet som förslag till regler kommer att innebära. Jag vill inledningsvis kommentera att det återstår att se vilka effekter som taxonomin kommer att få på framtida finansieringsmöjligheter. Det är dock tveklöst så att taxonomin kommer att vara ett viktigt verktyg för att underlätta och jämföra hållbara investeringar. Det är därför som regeringen efter tidigare överläggning med har stött ambitionen att klassificera miljömässigt hållbara verksamheter genom EU:s taxonomi och även tagit en aktiv roll i förhandlingarna. Regeringen fortsätter självklart att agera för svenska intressen nu när kommissionen arbetar fram en delegerad akt till taxonomin. De ståndpunkter som driver har stämts av i och omfattar bl.a. frågor som rör hållbart jordbruk. har i svaret på kommissionens konsultation påtalat att utkastet till delegerad akt på vissa områden innehåller väsentliga brister. Vi har varit tydliga med att de väldigt detaljerade kraven riskerar att öka den administrativa bördan utan att tillföra klimatnytta och att de i stället medför motsatta incitament för t.ex. skogsbrukare och jordbrukare. Kriterierna för hållbart jordbruk är ett av de områden där driver på för mer omfattande ändringar för att taxonomin ska vara effektiv och väl avvägd. Regeringen har pekat på bristen på proportionalitet, väl analyserade konsekvenser och transparens i kriterierna. Vi har även påtalat att större hänsyn bör tas till mångfalden av natur- och lantbruksförhållanden i medlemsstaterna. En viktig princip som regeringen aktivt driver tillsammans med likasinnade medlemsstater är att taxonomin i större utsträckning bör baseras på bl.a. villkoren för miljö, klimat och djurvälfärd i den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen förväntas nu gå igenom de synpunkter som inkommit och göra justeringar innan det slutliga förslaget presenteras. Det är därför för tidigt att dra några slutsatser kring effekterna. Jag kan dock försäkra om att regeringen även fortsättningsvis kommer att arbeta för att taxonomin ska stödja en utveckling mot ett hållbart jordbruk där möjligheten att värna den biologiska mångfalden i de svenska betesmarkerna ingår.
frs · H8121447 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1447 av (SD) Plastpåseskatten, Svar på fråga 2020/21:1453 av (M) Plastpåseskatt på plastfri miljöpåse, Svar på fråga 2020/21:1475 av (SD) Plastpåseskatten, Svar på fråga 2020/21:1476 av (SD) Plastpåseskattens utformning, Svar på fråga 2020/21:1477 av (M) Plastpåseskatten, samt Svar på fråga 2020/21:1504 av (SD) Möjliggörande av utveckling och tillverkning av miljö- och har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att undanta påsar som består av förnybara råvaror och dessutom är godkända som flergångsbärkassar från skatten på plastbärkassar. har även frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern om hon avser att vidta några åtgärder för att företag ska kunna fortsätta sin utveckling och tillverkning av miljö- och klimatvänliga produkter i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den sistnämnda frågan. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder kring regler och beskattning av bärkassar, såsom att skilja på förnybara och fossila råvaror, för att ta bort dagens hinder för innovation, omställning och hållbarhet. har frågat mig om jag anser att det är förenligt med skattens syfte att även nedbrytbara, miljövänliga bärkassar beskattas och om så inte är fallet, om jag avser att agera för att regelverket ändras. har frågat mig om jag nöjd med utformningen av plastpåseskatten eller om kan vi förvänta oss att jag agerar för att ändra den i syfte att inte slå mot svenska producenter och företag som satsar på att vara miljövänliga. har frågat mig hur jag ser på att plastpåseskatten inte tar hänsyn till hur plastpåsen är producerad och därmed drabbar även mer miljövänligt producerade påsar, och om jag tänker vidta några åtgärder för att ändra detta. En förutsättning för att en bärkasse ska vara skattepliktig är att den i mer än försumbar omfattning består av plast. Det saknar betydelse för frågan om skatteplikt om påsen är gjord av förnybar plastråvara. Detta beror framförallt på att förnybar plast och så kallad industriellt nedbrytbar plast har samma negativa miljöpåverkan som fossil plast vid nedskräpning i naturen, i synnerhet genom spridning av mikroplaster. En annan förutsättning för skatteplikt är att påsen inte är avsedd för varaktigt bruk. och har i sina frågor hänvisat till ett företag som ska ha fått ett förhandsbesked från . Jag kan inte uttala mig om ett enskilt fall, utan konstaterar att det ytterst är en uppgift för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att bedöma om en påse är avsedd för varaktigt bruk.
frs · H8121448 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1448 av (SD) Resurser för att nå bredbandsmålet och fråga 2020/21:1452 av (SD) Bredbandsutbyggnad i hela landet har frågat mig om jag avser att tillföra erforderliga resurser som efterfrågas av () för att kunna klara regeringens bredbandsmål , eller hur jag annars har tänkt att uppnå det målet. har frågat mig hur jag tänker säkerställa att regeringen klarar att nå de satta målen om utbyggnad av bredband/internet till 2025 och se till att denna utbyggnad inte missgynnar företag och bosatta i glesbygd. Jag väljer att besvara de båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen har i bredbandsstrategin satt upp målet att hela bör ha tillgång till snabbt bredband. hade av hushållen och företagen i tillgång till bredband om minst /s och av alla hushåll och företag hade antingen tillgång till 1 Gbit/s eller fiber i den absoluta närheten. PTS redovisar en uppföljning av målen i bredbandsstrategin. Skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort/småort och landsbygd minskar, men det är fortfarande en ojämn fördelning av tillgången i landet. Regeringen verkar för att regeringens mål ska nås. För att nå målen krävs fortsatta investeringar i utbyggnad av näten, insatser från privata, statliga och övriga offentliga aktörer, liksom efterfrågan av denna infrastruktur i kombination med betalningsvilja hos hushåll och företag. har i internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I 2020 (rapport från ) är rankad på andra plats på området uppkoppling. Som komplement till de investeringar som görs av marknaden har efter förslag från regeringen i budgetpropositionen 2021 beslutat att ytterligare tillförs för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad . för landsbygdsprogrammet (2014–2020) har regeringen satsat ca på bredbandsstöd. Utöver det har regeringen inom regionalfonden även möjliggjort satsningar på ca för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät. Det är viktigt att främja utbyggnaden i hela landet genom att verka för en god samverkan mellan de aktörer som har viktiga roller. Regeringen har därför fattat beslut om en fortsättning för Bredbandsforum samt uppdrag till PTS att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator, även –2025, i syfte att bidra till att frågorna fortsatt placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv. Utöver dessa insatser är det viktigt att regelverket löpande ses över och vid behov anpassas i syfte att förbättra förutsättningarna för att åstadkomma bredbandsutbyggnad i hela landet. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) för bredbandsverksamhet. Utredaren beräknas påbörja sitt arbete . Syftet är att främja utbyggnaden av bredband.
frs · H8121449 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1449 av (SD) Fortsatta attacker i mot kristendomen har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att nu vidta kraftfullare åtgärder för att komma till rätta med attackerna på kristna och egendom och den tilltagande kristofobin i än bara de åtgärder han och andra statsråd tidigare hänvisat till. Frågan har överlämnats till mig. Först och främst; angrepp på människor och egendom i syfte att hindra människor från att utöva sin tro är både olagligt och helt oacceptabelt. Den som hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan liknande grupp av personer med anspelning på t.ex. trosbekännelse, såsom kristendom, kan dömas för hets mot folkgrupp. Om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av t ex. trosbekännelse kan straffet skärpas. Regeringen tar detta på stort allvar och arbetar för att med kraft motarbeta dessa företeelser. I regeringsförklaringen underströk statsministern att rasism i alla dess former och uttryck ska motas tillbaka av hela samhället. För att bekämpa hatbrott och rasism krävs långsiktighet och uthållighet. Regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott omfattar även kristofobi. Genom planen tar regeringen ett helhetsgrepp om det viktiga arbetet i dessa frågor. Regeringen har även genomfört en rad straffskärpningar, till exempel när det gäller olaga hot och skadegörelse, som utgör majoriteten av brotten med kristofobiska motiv. Liksom jag påtalat i tidigare frågesvar är en tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende, en god myndighetssamverkan samt en ändamålsenlig lagstiftning viktiga delar för att öka tryggheten och förebygga brott. Regeringen fortsätter arbetet med att öka antalet polisanställda. har haft fler anställda än nu och arbetet med att nå målet om 10 000 fler polisanställda fortsätter med full kraft. Vi är nu mer än halvvägs. gör kontinuerligt bedömningar av hotbilden mot religiösa byggnader och trossamfund och samråder vid behov med Säkerhetspolisen. Beslut om relevanta skyddsåtgärder fattas därefter i varje enskilt fall. Det som har hänt i och är allvarligt och hanteras genom såväl brottsutredande verksamhet som genom brottsförebyggande och trygghetsskapande insatser.