ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112280 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2280 Rapportering om missförhållanden på arbetsplatsen av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmiljön är generellt sett god i , men det finns mycket kvar att göra. Inte minst måste vi som lagstiftare följa med i utvecklingen när teknik och nya värderingar ändrar hur vi arbetar. Alla arbetsplatser måste vara säkra och trygga, oavsett om arbetsuppgifterna är nya eller gamla och om det finns kollektivavtal eller inte. Självklart ska det vara nolltolerans mot olyckor som leder till svåra skador eller i värsta fall dödsfall. Detta är ett brett arbete som förutsätter en tydlig och effektiv arbetsmiljölagstiftning och en diskrimineringslag som gör det dyrt att frångå sina förpliktelser som arbetsgivare. Liberalerna har bland annat drivit på för satsningar på polisen, vilket är avgörande för att utredningstiden för brott mot arbetsmiljölagstiftningen ska kortas. Vi vill även se en utvärdering av dagens system med regionala skyddsombud för att säkerställa att har den mest ändamålsenliga organisationen för att fånga upp arbetsmiljöproblem. Allt sammantaget hoppas vi att politiken med sådana steg ska kunna peka ut riktningen för tryggare arbetsplatser. Vi vill särskilt understryka det arbete som måste göras för att fler tips ska kunna inkomma till myndigheterna. När ett arbetsmiljöproblem eller brott börjar utredas har konsekvenserna ofta redan hunnit bli ödesdigra. Därför vill Liberalerna att det ska bli enklare att slå larm om missförhållanden på arbetsplatser. Liberalerna vill att det ska bli enklare för arbetstagare att anmäla sina arbetsplatser till och . Därtill måste sanktioner vara strängare mot aktörer som vill förvägra visselblåsare att yttra sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är regeringen beredd att ge i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera missförhållanden på arbetsplatsen utan att riskera påföljder från arbetsgivare eller andra anställda?
fr · H8112281 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2281 Utvidgade åtgärder mot av (SD) till Utrikesminister (S) De omfattande vittnesmålen om koncentrationsläger och de fruktansvärda övergreppen i gör att såväl som EU snart kan komma att agera. Det är inte för tidigt, men även om vi kan förvänta oss nya sanktioner mot ledande medlemmar i det kinesiska i Xinjiang drabbar det inte det högsta politiska ledarskapet i landet. Detta trots att brotten som sker är statligt sanktionerade, med omvärldens goda minne. När den amerikanska administrationen valde att lägga fram lagförslaget The Uyghur Human Rights policy act (en lag som straffar ansvariga för övergreppen) sågs det som en förolämpning av den kinesiska regimen som menade att deras systematiska och etniskt motiverade förtryck av minoriteter handlade om ett antiterrorist- och avradikaliseringsarbete. I och med att den nye amerikanske presidenten har visat sig mer villig än sin föregångare att samverka med EU finns potential att faktiskt göra skillnad. Enligt FN:s rapporter låstes minst 1 miljon uigurer in , och uppgifterna om fler nybyggda koncentrationsläger talar för att antalet fångar stadigt ökar. Riktade sanktioner gör naturligtvis bäst nytta om så många som möjligt inför dem. Vidare har vi ett gigantiskt investeringsavtal mellan och som ju också måste förhandlats fram . Det finns således en rad områden där vi gemensamt kan agera för att försvara vad som borde vara grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Frågan är om viljan finns. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på möjligheten att öka samarbetet mellan och gentemot i syfte att främja de mänskliga rättigheterna, och kan vi förvänta oss att ministern tar initiativ till att ytterligare öka pressen på den kinesiska regimen?
fr · H8112282 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2282 Säkrandet av bevis i molntjänster av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterar om hur sexualförbrytare kan behålla nakenbilder på barn de utsatt för övergrepp även efter att ha dömts för brott; detta genom att till exempel lägga bilderna på en molntjänst. Enligt flera experter är det brister i lagstiftningen som gör att den här typen av brott inte kan utredas tillräckligt effektivt. Polisen kan beslagta en misstänkts dator, men även om den misstänkte är inloggad på exempelvis sitt mejlkonto eller en molntjänst så får utredarna i grunden inte gå in på kontona eftersom informationen som finns där är lagrad någon annanstans och inte lokalt på datorn, rapporterar Ekot. Lagstiftningen har inte anpassats efter den tekniska utvecklingen, enligt flera experter som Ekot pratat med. Utredarna kan till exempel misstänka att det finns barnpornografi på en molntjänst men får ändå inte gå in på kontot för att säkra bevisningen, säger åklagare till Ekot. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemet och låta polisens utredare kunna säkra bevis i molntjänster?
fr · H8112283 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2283 Klassificeringen i EU:s utsläppshandelssystem av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Svensk basindustri är mitt inne i en av de största omställningarna i modern historia och gör miljardinvesteringar för att fasa ut fossila tillverkningsprodukter. är ett av dessa företag, och man investerar nu för att skapa världens första fossilfria anläggning som producerar stål utan kol, Hybrit, samt bli först i världen med att tillverka fossilfri järnsvamp. Intresset har varit massivt från både regeringen och omvärlden. har EU:s utsläppshandelssystem, ETS, haft en enorm påverkan i att få europeiska företag att fasa ut kolet. Genom att priset på utsläpp kontinuerligt höjts har det blivit mindre lönsamt för företag att använda sig av kol i sin tillverkningsprocess. Inför varje ny period av utsläppshandelssystemet klassificeras olika verksamheter och deras produkter i olika kategorier vilket påverkar hur mycket man måste betala för sina utsläpp, vilket i förlängningen påverkar företagens konkurrenskraft. meddelade att järnmalmspellets hamnade i en konkurrenskraftigt sämre kategori än konkurrenterna – trots att produkter orsakar mindre koldioxidutsläpp vid framtagningen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern attvidta några åtgärder för att ska ompröva klassificeringen inomutsläppshandelssystemet så att placeras i samma kategori som sinakonkurrenter inom EU:s utsläppshandelssystem?
fr · H8112284 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2284 Behandling av SMA med Zolgensma av Serkan Köse (S) till Socialminister (S) Spinal muskelatrofi, SMA, är en ovanlig och genetisk neuromuskulär sjukdom som drabbar ett tiotal barn i . Att ta hand om och behandla barn med SMA är kostsamt och kräver stora resurser för både sjukvården och barnens familjer. blev behandling med Zolgensma, som visat kliniskt signifikant effekt både innan symtom har uppträtt och när väl symtom dyker upp vid SMA typ 1, godkänd som första genterapin mot spinal muskelatrofi i EU. Det är ett viktigt framsteg för patienterna och deras familjer och för forskningen som har haft en viktig roll i att arbetet har drivits framåt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för en likvärdig tillgång till läkemedel i hela så att barn som behöver medicin till sällsynta sjukdomar kan få det. Det är därför av stor vikt att inte hamnar efter i att säkerställa att barn som är drabbade av SMA får tillgång till den behandling som behövs och även att vi går i bräschen för en diskussion i EU för säkrare tillgång till behandling. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att göra något för att säkra tillgången till behandling med Zolgensma i ?
fr · H8112285 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2285 Anskaffningen av de nya Visbykorvetterna av (M) till Försvarsminister (S) presenterades nyheten att hade tecknat ett avtal med gällande produktdefinitionsfas för nästa generations korvetter till den svenska marinen, Generation 2. Det är angeläget att arbetet med att anskaffa nya ytstridsfartyg till marinen nu har påbörjats. var drivande i försvarsförhandlingarna kring behovet av nya ytstridsfartyg. Marinens materiel är ålderstigen, och det är viktigt att konkreta steg tas för att rusta . Dagens Visbykorvetter är ett effektivt korvettsystem som är väl anpassat för förhållandena i närområde. Det faktum att de nuvarande Visbykorvetterna kommer att tillföras robotluftvärn kommer ytterligare att förbättra deras användbarhet. Anskaffningen av de Visbykorvetter marinen har omgärdades dock av allvarliga problem. Projektet blev försenat, drabbades av tekniska problem och blev dyrare än den ursprungliga bedömningen. Regeringen fattade beslut om att anskaffa sex fartyg, men fördyringarna ledde till att bara fem till slut levererades, än vad som var tänkt. Det finns följaktligen viktiga lärdomar att dra från utvecklingen av för att undvika att göra samma misstag för nästa generations ytstridsfartyg. Mot bakgrund av det allvarliga säkerhetsläge som står inför och de stora materielbehov som finns i hela Försvarsmakten måste riskerna vid nya materielprojekt minimeras. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka lärdomar kan dras från utvecklingen av den första generationen Visbykorvetter för att undvika fördyringar och försenade leveranstider inför anskaffningen av nästa generations ytstridsfartyg?
fr · H8112286 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2286 Svenskars användning av kinesisk teknik av (SD) till Statsrådet (S) Frågan om utländska direktinvesteringar i har debatterats flitigt, inte minst mot bakgrund av det stora intresset som länder som visat att köpa svenska företag. Det är inte heller någon hemlighet att den kinesiska staten, som pekats ut som en av de tre mest aktiva aktörer som bedriver spionage i , älskar information. Den förstår att kunskap är makt och vill därför av flera skäl ha så mycket information den bara kan få. Detta gäller även kinesiska företag, som enligt kinesisk lag också måste dela med sig av den information de har till den kinesiska underrättelsetjänsten, om detta önskas. Av just den här anledningen har Huawei, som har dokumenterade kopplingar till den kinesiska underrättelsetjänsten, skapat debatt. Företagets engagemang i har med all rätt kommit att bli något av en säkerhetsfråga. Men det är inte bara Huawei som bör intressera. Appar som Tiktok bör vara minst lika intressanta. Tiktok har genom en förlikning med amerikanska advokater gått med på att betala för att lösa dussintals rättegångar där den populära videodelningsappen anklagats för att ha samlat in personuppgifter från nästan 90 miljoner amerikanska användare, inklusive information med hjälp av ansiktsigenkänningsteknik, utan samtycke. Informationen har sedan delats med nätjättar som Google och Facebook, men också med tredje part, varav några är baserade . Det är inte första gången som Tiktok tvingats betala efter att ha ertappats med illegal insamling av känslig information om amerikanska användare. Den insamling den sysslar med lär inte heller bara vara fokuserad till , varför den också bör ta detta på allvar. president har inlett en bredare granskning av amerikanernas användning av kinesisk teknik – ett lovvärt initiativ. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan vi förvänta oss att statsrådet tar initiativ till att likt Bidenadministrationen tillsätta en granskning av svenskarnas användning av kinesisk teknik?
fr · H8112287 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2287 beslut att lämna Istanbulkonventionen av (SD) till Utrikesminister (S) spreds uppgifter om att har dragit sig ur Istanbulkonventionen mot våld mot kvinnor, en konvention som dessutom tecknades i just och som det var först med att ratificera. Givet den alltmer islamistiska utveckling vi sett i kanske beslutet inte var helt oväntat, men ändå tragiskt – och ett kvitto på att såväl sekulära som frihetliga krafter sakta men säkert håller på att suddas ut. Konventionen skrevs under av hela EU samt 45 länder 2011 och var då den första i sitt slag som möjliggjorde krav på lagstiftning mot bland annat våld i hemmet och könsstympning. Enligt vissa grupper i utgör konventionen ett hot mot familjen, varför man menar att den uppmuntrar till skilsmässor. Istanbulkonvention trädde i kraft och är i grunden ett omfattande avtal med syfte att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och flickor och våld i hemmet. Det är den första juridiskt bindande konventionen om våld mot kvinnor i . Konventionen fastslår bland annat att våld mot kvinnor är ett brott mot de mänskliga rättigheterna, och den fördömer alla former av våld mot kvinnor. De länder som undertecknat konventionen förbinder sig att upprätthålla en viss juridisk minimumstandard gällande exempelvis våldtäkt, sexuella övergrepp, könsstympning, hedersrelaterat våld och tvångsäktenskap. Enligt , , utsätts av de turkiska kvinnorna för våld från en partner i sitt liv. Våld mot kvinnor är ett ständigt närvarande och sorgligt nog växande problem i landet. Bara under föregående år lär minst 300 kvinnor ha mördats i , enligt organisationen ska stoppa mord på kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kan vi förvänta oss att ministern markerar mot beslut att lämna Istanbulkonventionen, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka utsatta kvinnors trygghet i ?
fr · H8112288 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2288 Elförsörjning och driftssäkerhet i av (M) till Statsrådet (S) , elområde 4, kämpar med problem kring elförsörjning och driftssäkerhet. blev läget akut efter att bland annat företaget fick beskedet att elen inte skulle räcka för deras expansionsplaner. Krisåtgärder vidtogs som avhjälpte det mest akuta problemet. Dock kvarstod grundproblemet att har problem med elförsörjning och driftssäkerhet. Några synbara åtgärder har regeringen inte vidtagit i denna energifråga heller. , Uniper och Eon har gjort analyser av läget i på uppdrag av . skriver bland annat följande: ”SE4 har resursbrist, vilket gör att många av de lagstadgade åtgärderna inte går att genomföra då det finns få SGU:er [signifikanta nätanvändare] inom området. Marknadsbaserade åtgärder eller åtgärder tillsammans med tredje part går inte att genomföra i någon större utsträckning. Situationen gäller för samtliga systemdrifttillstånd. En utmaning är att det är samma kraftsystem som omfattas av samtliga krav. Bristande resurser inom ett område leder till mindre marginaler för driftsäkerhet och sämre marknadsförutsättningar. Det är inte tydligt hur incitament från samtliga styrande aktörer ska utformas, så att det blir som mest gynnsamt att delta på elmarknaden och hålla kraftsystemet i normaldrift. Grundläggande krav om ekonomisk ersättning för olika åtgärder finns i lagstiftningen, framförallt i energi-paketet. Men räcker det?” Regeringen har gett ett uppdrag rörande så kallade stödtjänster. Dock valde regeringen att avgränsa det uppdraget till att bara handla om ”vanliga driftsförhållanden” i systemdriften. Av någon anledning har regeringen valt att helt utlämna de två grundläggande nivåerna, som definierar nätsammanbrotts- och återuppbyggnadsåtgärderna, alltså precis det som bland annat konstaterat vara det mest akuta problemet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att uppfyller gällande lagkrav kring driftssäkerhet, riskberedskap och totalförsvar?
fr · H8112289 · 2021-03-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2289 Stöd vid sällsynta sjukdomar av (M) till Statsrådet (S) Människor kan från till en annan råka ut för sjukdomar som varken de själva eller deras omgivning har räknat med eller känner till. ME/CFS är en sådan sjukdom. Den som råkar ut för den här sjukdomen hamnar mellan stolarna i det svenska skyddsnätet. Från att ha varit frisk till att plötsligt förlora förmågor och drabbas av en kronisk trötthet som gör att du inte längre klarar ditt dagliga liv. När livet bara vänder tvärt så finns ingen hjälp att få. Personen klassas inte inom personkategorierna i LSS. Det vill säga att det inte går att få avlastning från kommunen. För en person som i stort sett blir helt orkeslös på grund av en sjukdom där orsakerna är okända är detta en katastrof. I fallet ovan orkar personen endast duscha var sjätte vecka. Personen måste sedan bli sängliggande i . Familjen har fått byta boende, men långt ifrån alla har den möjligheten. Familjen har själv fått isolera ett rum då personen inte klarar ljud på grund av sjukdomen. Sjukdomen beror på att kroppen tror att den måste kämpa för att bli av med infektionen. Den jobbar som om det är en infektion i kroppen och säger att den är sjuk fast den inte är det. Det finns en hög självmordsfrekvens hos de som drabbas. Familjen i exemplet råkade bo granne med en läkare som beskrev för dem vad det var när sonen insjuknade. I det här fallet tvingas mamman ta ledigt från sitt arbete för att hjälpa sin sjuke son, då de hamnar mellan stolarna hos både och Arbetsförmedlingen för att få hjälp och stöd. Försäkringsbolag tar i sin tur del av beslut och lämnar ingen ersättning. Familjen kämpar med att få in sonen i systemet. Människor som drabbas av sällsynta sjukdomar behöver precis som andra i samhället mötas av att de inte lämnas i utanförskap utanför systemet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att sjukdomar som bland annat ME/CFS blir kända och hanteras inom ramen för så att enskilda inte behöver kämpa för att få sin sak prövad utan kan få hjälp och stöd på ett enkelt sätt?
fr · H8112290 · 2021-03-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:2290 Ett ackumulerat säkerhetshot av (SD) till Statsrådet (S) Säkerhetspolisen larmar om att byggt upp ett ”ackumulerat säkerhetshot”. har cirka 200 personer identifierats som säkerhetsrisker, antingen i samband med ansökan hos eller genom Säkerhetspolisens egen verksamhet. Men bara en tredjedel av dem har man lyckats utvisa ur . Ungefär 130 av säkerhetshoten är fortfarande kvar i landet då man inte kunnat verkställa utvisningarna. har alltså med en slapphänt migrationspolitik låtit importera stora volymer av säkerhetshot till landet. Tidningen rapporterar att ”i mitten av förra decenniet hittade man en fjärdedel så många säkerhetsrisker som ; rekommenderade 2014 totalt 55 avslag. Åren vid 2010 var det ännu färre – omkring 10 . 2005 hittade man 61”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, och varför verkställs inte utvisningarna av säkerhetshoten?
fr · H8112291 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2291 Utvecklingen på av (M) till Utrikesminister (S) Efter mordet på den undersökande journalisten har omvärldens blickar riktats mot den politiska utvecklingen på . Allvarliga frågor har väckts vad gäller regeringens efterlevnad av såväl rättsstatens principer som mediefriheten. En tidigare högt uppsatt tjänsteman anklagas nu för pengatvätt, bedrägeri och korruption. Fallet har kopplingar till Caruana Galizias journalistiska arbete. Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag fråga utrikesminister : Hur har ministern agerat i sina kontakter med företrädare för med anledning av den försämrade utvecklingen på ?
fr · H8112292 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2292 Importmomsen av (M) till Finansminister (S) har vi kunnat läsa att såväl som stora delar av näringslivet vill att de orimliga inlåsningseffekter av importmoms som kan uppstå vid import åtgärdas av lagstiftaren. Förutom oskäliga effekter för de direkt drabbade företagen medför dagens regler en onödig påfrestning för bland annat de chaufförer som riskerar att göra fel. Arbetsvillkoren för dessa chaufförer är ofta långt ifrån optimala, med långa arbetsdagar och komplicerade regler för körtider och vilotider att hålla reda på. Ansvaret för att hålla tidschemat är tufft, och väldigt få chaufförer, för att inte säga ingen, är utbildad moms- eller tullexpert. Trots det är det dessa chaufförer som måste förstå regelverket, som till och med moms- och tullexperter tvistar om. Minsta fel medför oproportionerliga konsekvenser för arbetsgivaren, som i värsta fall går i konkurs. Myndigheternas rigida tolkning och tillämpning framstår som verklighetsfrånvänd för en person som gör sitt yttersta för att göra rätt för sig så snabbt och smidigt som möjligt. Denna ytterligare börda bör därför åtgärdas. Med beaktande av att både näringsliv och myndigheter vill att lagstiftaren agerar i frågan vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med detta problem?
fr · H8112293 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2293 Kinesisk aggression till havs av (SD) till Utrikesminister (S) har uppmanat att dra tillbaka cirka 220 fartyg som medvetet gjort intrång i exklusiva ekonomiska zon i . Fartygen, som av påstås vara fiskebåtar, är bemannade med kinesisk maritim milis och tycks enligt de observationer som gjorts inte syssla med någon form av fiske. Att kinesisk militär trappar upp sina aggressioner gentemot sina grannar och ökar sin närvaro i är varken oförutsägbart eller konstigt. har på flera sätt spänt musklerna och har med all önskvärd tydlighet visat sig leva upp till ambitionen att ta för sig av vad de anser tillhör dem. De gör exempelvis anspråk på ett stort antal omstridda öar, som dock ligger en bra bit från det kinesiska fastlandet och snarare väldigt nära länder som , , och . Internationell domstol avvisade således också de kinesiska påståenden om rätten till egen suveränitet av vattenmassan i området, ett beslut som backats upp av geografiskt närliggande och berörda länder. Domstolsbeslutet till trots fortsätter att göra anspråk på området, varför de sysslat med att bygga nya öar, genomföra regelbundna patrulleringar och att militarisera olika platser. Det rådet som bekant inget tvivel om vad som sker, men likväl kan det ses som ytterligare en oroväckande utveckling. Det bör inte längre finnas något tvivel om vad har för ambitioner. Det bör inte heller finnas något tvivel om att de är beredda att med alla till buds stående medel ta för sig för att hävda sin rätt, oavsett vad det internationella samfundet säger. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Hur har ministern engagerat sig i frågan om aggressioner och territoriella anspråk i , och kan vi förvänta oss att ministern lyfter detta framöver?
fr · H8112294 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2294 Brist på vaccin mot covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Målet om att vi som befolkning ska vara färdigvaccinerade blir enligt socialministerns uttalanden svårt att uppnå, och socialministern har också påtalat att vaccineringsmålsättningen kan komma att behöva ändras. Tillgången till vaccin ligger långt under efterfrågan, och vaccineringen går på sparlåga. Problemen med att erbjuda vaccinering ökar till följd av brist på tillräckliga vaccinleveranser. Prioriterade grupper har ännu inte färdigvaccinerats, och (enligt ) av befolkningen har fått två doser, medan fått sin första dos. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Bedömer ministern att bristen på vaccin innebär att inte prioriterade grupper vaccineras som tidigare aviserats, och avser ministern att ändra vaccineringsmålsättningen?
fr · H8112295 · 2021-03-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2295 Konsekvenser av militärkuppen för utvecklingssamarbetet i av (SD) till Statsrådet (MP) Situationen i efter militärkuppen blir allt sämre. har över 250 personer dödats och nära 2 700 gripits i samband med protester mot militärjuntans maktövertagande . EU har beslutat att införa ytterligare sanktioner mot ledande personer i militärkuppen som gjort sig skyldiga till övergrepp mot folket. befolkning behöver dock omvärldens fortsatta stöd mot militärjuntan. I ett svar på en skriftlig fråga (2020/21:1595) skriver utrikesministern att ”ser nu över eventuella konsekvenser för vårt utvecklingssamarbete, i dialog med samarbetspartners och andra givare. Diskussion har också inletts om konsekvenser för EU-biståndet.” Jag vill fråga statsrådet : Vad har översynen av eventuella konsekvenser för utvecklingssamarbetet resulterat i, och vilka vidare åtgärder avser statsrådet att vidta?