ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123508 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3508 av (C) Lantmäteriets handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta inom mitt ansvarsområde nu för att avsevärt förkorta Lantmäteriets handläggningstider. Regeringen har blivit uppmärksammad på att tiden för att få ett beslut om fastighetsbildning uppfattas som lång och utgör en flaskhals i samhällsbyggnadsprocessen. Fastighetsbildningsärendens karaktär varierar från enkla administrativa ärenden till juridiskt utmanande. Ärenden som är av komplex karaktär har tenderat att öka som det nationellt råder en brist på förrättningskompetens. Jag har i tidigare interpellationsdebatter och frågesvar redogjort för regeringens åtgärder för att komma till rätta med handläggningstiderna. Lantmäteriet avslutar ca 15 000 fastighetsbildningsärenden. Problemet med långa handläggningstider är ännu inte löst. Det finns fortfarande exempel på enskilda ärenden eller områden där handläggningstiderna inte är vad de borde vara. Lantmäteriet har dock genomfört flertalet förändringar i arbetssätt och organisation för att korta handläggningstiderna, vilket har gett positiva resultat. Av de sju ärendekategorier verksamheten följs upp inom har handläggningstiden kortats i samtliga. Utmaningen är att hålla fast, stärka och påskynda den utvecklingen. För att möta efterfrågan av förrättningskompetens tillfördes under förra mandatperioden medel för att öppna en ny lantmätarutbildning vid . Det pågår ett omfattande arbete med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen, min avsikt är att fortsätta med det arbetet. I rapporten om digitaliseringens möjligheter för fastighetsbildningen, som bereds inom , lyfts behovet av lagutveckling. har en pågående granskning av systemet för fastighetsbildning och dess effektivitet. Regelbundna granskningar och utvärderingar är nödvändiga och jag välkomnar därför pågående granskning.
frs · H8123509 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3509 av (C) Bärförmåga i byggnader har frågat mig om jag, inom mitt ansvarsområde, i enlighet med rekommendationen från kommer att verka för att säkerheten ska ges ett större fokus i plan- och byggprocessen och för att kontrollerna ska stärkas. Jag ser mycket allvarligt på takraset i Tarfalahallen som har granskat i sin rapport (. Det är av stor vikt att risken för olyckor minimeras, särskilt allvarliga olyckor, i byggnader där människor vistas. bär byggherren ansvaret för byggnaders bärförmåga, stadga och beständighet samt att arbetena utförs enligt gällande regelverk. Finns det anledning att anta att bestämmelser, domar eller beslut inte har följts ska byggnadsnämnderna utöva tillsyn. Kvalitet i byggande är ett viktigt område för regeringen, bland annat har regeringen gett i uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö. Arbetet omfattar att identifiera, utreda och förebygga systematiska fel och utbredda skador inom byggsektorn. ska även undersöka hur människors hälsa eller säkerhet kan påverkas. Regeringen inväntar slutredovisningen . Genom byggskadefunktion upprätthålls en dialog med branschen för att identifiera systematiska fel. Arbetet är proaktivt och målsättningen är att det ska generera en bättre byggprocess och förvaltning. Arbetet för att förhindra ytterligare olyckor behöver fortsätta. Hur rapporten och de säkerhetsrekommendationer som lämnat till regeringen ska omhändertas bereds just nu inom .
frs · H8123510 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3510 av (M) Rovdjurstrycket i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att inte rovdjurstrycket är för högt i med alla de negativa konsekvenser det innebär. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt naturvårdsdirektiven, som tamdjurshållningen inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och nationella mål. Det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Viltskadecenter sammanställer och utvärderar hur närgångna rovdjur bör hanteras. Vilka åtgärder som ska sättas in i ett visst område beror på vilka problemsituationer som har uppstått och bedömningen av hur dessa sannolikt kommer att utvecklas. Möjlighet att bevilja skyddsjakt finns efter bedömning av den länsstyrelse dit en ansökan om skyddsjakt inkommit. i är regionaliserad . Det är , länsstyrelserna och viltförvaltningsdelegationerna som har ansvar för att fatta beslut om förvaltning av och jakt efter rovdjur i linje med olika beslut om rovdjursförvaltningen. Jag har inte för avsikt att göra förändringar i nuvarande ordning, men som ansvarigt statsråd följer jag självklart utvecklingen.
frs · H8123511 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3511 av (M) Negativa effekter vid ett förändrat MKB-direktiv har frågat mig vad jag kommer att göra för att negativa effekter ej ska bli verklighet vid en eventuell förordningsändring avseende anmälningsplikt för täkt av naturgrus för husbehov. Genom medlemskapet i Europeiska unionen är bundet av flera direktiv till skydd för miljön och människors hälsa, däribland det så kallade MKB-direktivet (och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt och rådets direktiv /52/EU). Direktivet genomförs i svensk rätt med reglering i bl.a. , miljöprövningsförordningen (2013:251) och miljöbedömningsförordningen (2017:966). MKB-direktivet innehåller bestämmelser som ska säkerställa att en systematisk bedömning av miljöpåverkan genomförs för verksamheter som kan innebära en betydande miljöpåverkan innan de får påbörjas. De verksamheter och åtgärder som omfattas av MKB-direktivet är bl.a. täkter av olika slag. Europeiska kommissionen har i en formell underrättelse framfört synpunkter på hur genomför MKB-direktivet. Med anledning av kommissionens synpunkter har en översyn av genomförandet inletts inom och flera förslag till ändringar i lagstiftningen tagits fram. Innan regeringen tar ställning till ett förslag skickas det på remiss till berörda myndigheter, organisationer, kommuner och andra intressenter. Remitteringen sker för att regeringen vill veta vad de som berörs tycker och vilket stöd förslaget har. Även allmänheten har rätt att lämna synpunkter. remitterades promemorian Ett förbättrat genomförande av MKB-direktivet (M 2021/00596) som innehåller förslag om utökad tillstånds- och anmälningsplikt för bl.a. täkt av naturgrus. Remisstiden löpte ut . Ett stort antal remissvar har kommit in från aktörer som företräder olika intressen. är bundet att följa MKB-direktivet. Inom ramen för detta kan hänsyn tas till de synpunkter som inkommer. Just nu pågår arbetet inom med att ta om hand om synpunkterna för att se hur förslagen kan tas vidare. Jag kan inte föregripa det arbetet.
frs · H8123512 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3512 av (SD) Vaccination av minderåriga har frågat mig om vaccinationer av minderåriga utan tillstånd av vårdnadshavaren kommer att genomföras, och om det sker, hur kommer då jag att agera. I skrivande stund rekommenderar att alla, från det år man fyller samt personer med vissa medicinska tillstånd, ska erbjudas vaccin mot covid-19. Enligt överenskommelsen om vaccinering för covid-19 mellan staten och SKR är det regionerna som ansvarar för att utföra vaccinationerna. För detta ersätter regeringen regionerna ekonomiskt. Regionerna har med utgångspunkt i patientlagen (2014:821) arbetat fram rutiner för hur hanteringen av vaccineringen av barn som omfattas av nuvarande rekommendation ska gå till. Av 4 kap. 3 § patientlagen framgår det att om barnet är tillräckligt moget för att själv samtycka till vård och behandling behövs inte vårdnadshavarnas samtycke. I takt med att barnet blir äldre och utvecklas ökar således betydelsen av barnets egna önskemål och synpunkter. Självklart ska regionerna följa lagen.
frs · H8123513 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3513 av (SD) Den årliga tidsomställningen har frågat mig om regeringen har fört dialog för att finna samsyn med övriga nordiska länder, och om regeringen och de nordiska länderna i så fall har tagit ställning till huruvida sommar- eller ska anses som och normaltid. För att en process kring borttagande av tidsomställningen ska kunna genomföras krävs först och främst att EU:s medlemsländer accepterar ett borttagande av tidsomställningen. Varken nuvarande eller de föregående ordförandeländerna har initierat en sådan process i rådet. För det fall frågan skulle komma att aktualiseras är det viktigt att det finns en bred förankring och uppslutning i innan tar ställning till att avskaffa tidsomställningar och, om så blir aktuellt, vilken normaltid som ska gälla framöver. För att inte och resten av ska bli ett lapptäcke av olika tidszoner är det nödvändigt med en ordentlig samordning mellan länderna, vilket i så fall kommer att ta tid. Just nu är vi fortfarande i en pandemi som kräver att rådet och medlemsstaterna främst fokuserar på frågor som för stunden anses vara mer prioriterade.
frs · H8123514 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3514 av (V) Implementering av klimatstyrande vägavgifter för godstrafik i har frågat mig hur regeringen ämnar agera nu när EU har kommit överens om klimatstyrande vägavgifter. Förhandlingar om förslag till ändring av och rådets direktiv om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, det s.k. Eurovinjettdirektivet, har pågått . nåddes en preliminär politisk överenskommelse mellan rådet och . Arbetet med att ta fram ett slutligt förslag till ändring av direktivet pågår. När direktivet har antagits kommer regeringen att påbörja arbetet med att införliva direktivet i svensk rätt. Som nämner pågår även utredningen miljöstyrande system för godstransporter på väg. Regeringen beslutade att förlänga tiden för utredningen. Utredningens uppdrag ska redovisas .
frs · H8123515 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3515 av (S) Marknaden för fusktjänster riktade till högskolestuderande har frågat mig hur jag tänker agera för att stoppa marknaden för fusktjänster vid högskolan. Fusk vid högskoleutbildning är helt oacceptabelt. De som fuskar tar upp plats för de som tar ansvar för sina studier och lägger ner det arbete som krävs. Jag håller helt och hållet med om att det inte ska gå att köpa sig till en examen. I högskoleförordningen (1993:100) regleras det att universitet och högskolor får vidta disciplinära åtgärder mot studenter som med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas. De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning. Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan under som mest . Förutom att förstöra för andra kan konsekvenserna bli att det inte är möjligt att slutföra den egna utbildningen för den som har fuskat. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över avskiljande av studenter och belastningsregisterkontroll inför vissa studier (dir. 2020:111). Utredningen ska bl.a. föreslå ökade möjligheter att avskilja en student även i fall när det inte bedöms finnas en påtaglig risk för att studenten kan komma att skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen, vilket är de krav som ställs . Utredningen ska också kartlägga och identifiera om det finns ytterligare omständigheter som antingen bör utgöra grund för avskiljande, men eller avstängning än . Utredningens betänkande överlämnas och jag ser fram emot att ta del av deras förslag. När det gäller den typen av näringsverksamhet som frågeställaren nämner vill jag betona att en verksamhet som går ut på att uppmuntra till och underlätta genomförandet av fusk i olika former givetvis är moraliskt förkastlig. Det är oacceptabelt att studenter väljer att köpa uppgifter istället för att utföra dem och genvägar ska straffa sig. Disciplinåtgärder ska vidtas mot studenter som fuskar. Universitet och högskolor är ansvariga myndigheter och arbetar aktivt för att stävja fusket och för att de som fuskat ska upptäckas. Att lämna in skriftliga uppgifter är en del av högskoleutbildning men det finns också andra sätt att genomföra examinationer. Antalet disciplinärenden har ökat under coronapandemin och lärosätena har vidtagit nya åtgärder bl.a. med anledning av den stora ökningen av digitala examinationer i samband med coronapandemin. Verktygen för att upptäcka plagiat och annat fusk utvecklas ständigt. För att förebygga fusk är det viktigt att lärosätena fortsätter arbeta aktivt med effektiva verktyg.
frs · H8123516 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3516 i och 2020/21:3517 Tryggheten i av (SD) har frågat mig dels om det är min uppfattning att regeringen har gjort tillräckligt för att säkerställa civila människors frihet och säkerhet i områden som /, dels vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att återupprätta tryggheten i . Alla i har rätt till frihet och trygghet och därför har regeringen gjort bekämpandet av gängkriminaliteten till en av sina viktigaste uppgifter. 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet genomförs nu steg för steg. Skärpt straff för grovt vapenbrott gör att vi kan häkta och lagföra rekordmånga kriminella. Hemlig dataavläsning gör att vi kan ta del av deras kommunikation. Mer kameraövervakning på gator och torg gör att vi kan störa öppen narkotikahandel. har vi cirka 1 000 fler frihetsberövade än . Samhällets ansvarsutkrävande har intensifierats. Men fler åtgärder är på gång. redovisades en utredning som lämnade flera lagförslag mot tystnadskulturen, bland annat ett kronvittnesförslag och lagförslag för ett förbättrat stöd och skydd för vittnen. Betänkandet är ute på remiss. Vidare har regeringen lämnat förslag om att slopa straffrabatten för unga myndiga vid allvarlig brottslighet och lämnade sitt betänkande med en rad straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. Även detta betänkande är nu ute på remiss. beslöt regeringen en proposition med förslag som ska förbättra polisens möjligheter att göra husrannsakan i förebyggande syfte för att leta efter vapen och andra farliga föremål. Förslagen föreslås träda ikraft . Den pågående satsningen på är den största . Regeringen har kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till utbildningen samt arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Polisernas genomsnittliga grundlön har ökat med , vilket skapar förutsättningar för att allt färre poliser lämnar yrket. Många som slutat har återanställts vilket också är ett tecken på att arbetsvillkoren har förbättrats. Regeringens mål är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. hade antalet polisanställda ökat med cirka 7 000 och enligt är det möjligt att nå hela vägen . Arbetet med att knäcka gängkriminaliteten är långsiktigt och måste bedrivas på bred front. Ett strukturerat brottsförebyggande arbete pågår för att öka tryggheten och minska segregationen. Regeringen bereder bland annat förslag om att utveckla stödet till avhoppare från exempelvis kriminella gäng och om att ge alla kommuner i landet ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Alla samhällsaktörer som har inflytande över utvecklingen behöver bidra. Regeringen kommer att fortsätta sitt enträgna arbete för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela .
frs · H8123517 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3516 i och 2020/21:3517 Tryggheten i av (SD) har frågat mig dels om det är min uppfattning att regeringen har gjort tillräckligt för att säkerställa civila människors frihet och säkerhet i områden som /, dels vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att återupprätta tryggheten i . Alla i har rätt till frihet och trygghet och därför har regeringen gjort bekämpandet av gängkriminaliteten till en av sina viktigaste uppgifter. 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet genomförs nu steg för steg. Skärpt straff för grovt vapenbrott gör att vi kan häkta och lagföra rekordmånga kriminella. Hemlig dataavläsning gör att vi kan ta del av deras kommunikation. Mer kameraövervakning på gator och torg gör att vi kan störa öppen narkotikahandel. har vi cirka 1 000 fler frihetsberövade än . Samhällets ansvarsutkrävande har intensifierats. Men fler åtgärder är på gång. redovisades en utredning som lämnade flera lagförslag mot tystnadskulturen, bland annat ett kronvittnesförslag och lagförslag för ett förbättrat stöd och skydd för vittnen. Betänkandet är ute på remiss. Vidare har regeringen lämnat förslag om att slopa straffrabatten för unga myndiga vid allvarlig brottslighet och lämnade sitt betänkande med en rad straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. Även detta betänkande är nu ute på remiss. beslöt regeringen en proposition med förslag som ska förbättra polisens möjligheter att göra husrannsakan i förebyggande syfte för att leta efter vapen och andra farliga föremål. Förslagen föreslås träda ikraft . Den pågående satsningen på är den största . Regeringen har kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till utbildningen samt arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. Polisernas genomsnittliga grundlön har ökat med , vilket skapar förutsättningar för att allt färre poliser lämnar yrket. Många som slutat har återanställts vilket också är ett tecken på att arbetsvillkoren har förbättrats. Regeringens mål är att ska ha 10 000 fler polisanställda än vad vi hade vid ingången av 2016. hade antalet polisanställda ökat med cirka 7 000 och enligt är det möjligt att nå hela vägen . Arbetet med att knäcka gängkriminaliteten är långsiktigt och måste bedrivas på bred front. Ett strukturerat brottsförebyggande arbete pågår för att öka tryggheten och minska segregationen. Regeringen bereder bland annat förslag om att utveckla stödet till avhoppare från exempelvis kriminella gäng och om att ge alla kommuner i landet ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Alla samhällsaktörer som har inflytande över utvecklingen behöver bidra. Regeringen kommer att fortsätta sitt enträgna arbete för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela .
frs · H8123518 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3518 av (SD) Den svenska äganderätten har frågat mig vad regeringen gör för att skydda den svenska bolagsstyrningen och äganderätten mot förslag. För regeringen är det en prioriterad fråga att näringslivet ställer om i hållbar riktning. har höga ambitioner för arbetet för mänskliga rättigheter, social trygghet och skärpta regler kring miljö- och klimatfrågor. Näringslivets viktiga roll i det arbetet kan inte nog understrykas. Det initiativ om hållbar bolagsstyrning som nämner var tidigare aviserat till , men väntas nu presenteras av . Hur förslaget kommer att se ut är fortfarande okänt. Initiativet kommer dock sannolikt att beröra två olika områden, dels tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor, dels ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning. Regeringen har förankrat ståndpunkter om båda delarna i . överlade regeringen med arbetsmarknadsutskottet och med civilutskottet. Utifrån ståndpunkterna har regeringen besvarat konsultation om initiativet. I svaret uttryckte regeringen bl.a. att initiativet bör delas upp i två separata delar. Regeringen ställde sig i svaret positiv till att en EU-lagstiftning om tillbörlig aktsamhet i leverantörskedjor tas fram och vill ha en ambitiös ansats. I fråga om hållbar bolagsstyrning framhöll regeringen bl.a. att den studie som utgår från har fått stark kritik för att inte hålla tillräckligt hög vetenskaplig nivå. En viktig del i regeringens arbete med frågorna är att den svenska bolagsstyrningsmodellen med tydlig rollfördelning mellan aktieägare, styrelse och verkställande ledning bevaras i så hög utsträckning som möjligt. En god balans mellan aktieägare och styrelse är en förutsättning för effektiv bolagsstyrning och i förlängningen även för bolagens möjlighet att dra till sig kapital. Att företag har tillgång till kapital är inte minst viktigt för att kunna bedriva ett gott hållbarhetsarbete. I väntan på att förslaget presenteras arbetar regeringen aktivt för att få genomslag för de svenska ståndpunkterna. skickade statsrådet och jag ett brev till kommissionärerna . I brevet lyfte vi bl.a. fram att bolagsstyrningsmodellerna skiljer sig åt i olika medlemsstater samt att den mångfalden har tjänat den europeiska ekonomin väl och länge respekterats av EU. De svenska ståndpunkterna har också förts fram vid möten med företrädare för och andra medlemsstater, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå.
frs · H8123519 · 2021-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3519 av (SD) Stopp för vindkraftsbygge har frågat mig om jag avser, med anledning av mina uttalanden, att som statsråd inom regeringen verka för att ansvarigt statsråd tar initiativ till att stoppa uppförandet av vindkraftverk med tvingande lagstiftning om inte branschen ställer om snabbt nog och börjar bygga fundamenten till vindkraftverken med trästommar. Min och regeringens bedömning är att inom en överskådlig framtid har behov av cement för bl.a. infrastruktur och byggnadsverk. För vissa byggnadsverk kommer cement att fortsätta utgöra det huvudsakliga innehållet medan materialet helt eller delvis kan fasas ut i andra byggnadsverk. Regeringen anser att det är angeläget att främja bygg- och anläggningssektorns klimatomställning och omställningen till en cirkulär ekonomi för att bidra till nationella och globala klimat- och miljömål. har situationen gällande Cementas kalkstensbrott i även visat byggsektorns sårbarhet och beroende av en enskild insatsvara. Regeringen har därför aviserat ett antal långsiktiga och riktade åtgärder för att främja ett mer hållbart byggande och för att stärka samhällets motståndskraft inom råvaruförsörjningen i byggsektorn. Åtgärderna syftar till att driva på den cirkulära omställningen inom byggsektorn samt stimulera forskning och innovation med fokus på ökad återanvändning, återvinning och utveckling av nya byggmaterial. Regeringen avser även att uppdra åt att utreda om och hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan accelereras och hur tillämpningen av klimatdeklarationer kan utvidgas.
frs · H8123520 · 2021-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3520 av (SD) Vårjakt på har frågat mig vilka skälen och grunderna är till att regeringen vill införa allmän jakt på mellan och i hela landet. Det stämmer att möjligheten till jakt på tidigare enbart varit tillåten i de län som varit drabbade av radioaktivt nedfall efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Under de som denna jakt varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ påverkan på rådjursstammen. Beslutet om ändringar av jakttiderna grundar sig på ett gediget underlag från som remitterats av . Det var sedan en systematisk genomgång gjordes av jakttiderna. Sedan den senaste översynen har bland annat skador och trafikolyckor orsakade av exempelvis rådjur ökat. Rådjursstammen är stark och livskraftig och förekommer i stabila eller ökande populationer i alla län. Rådjuren delar till viss del foderresurs med annat klövvilt och orsakar skada på skog och gröda. Rådjuren är också den viltart som är överrepresenterad vid olyckor mellan vilt och trafik, och trenden är ökande. Detta innebär kostnader för såväl den enskilde som för samhället. Allt sammantaget finns ett ökat behov av att reglera rådjursstammen och att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av stammen. För detta ansvarar markägaren och jakträttshavaren. Sammantaget gör jag och regeringen bedömningen att vårjakt på i hela landet möjliggör minskade skador och en god förvaltning av rådjursstammen.