ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121911 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1899 av (L) Gymnasieskolors tillgång till lärosätens lokaler och fråga 2020/21:1911 av (L) Möjligheten för lärosäten att upplåta lokaler till gymnasieskolor har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att vidta för att underlätta för gymnasieskolor att använda andra lokaler än de ordinarie, t.ex. outnyttjade föreläsningssalar på lärosäten. har dessutom frågat statsrådet om vilka initiativ hon är beredd att vidta för att stimulera statliga lärosäten att överväga alternativ användning av föreläsningssalar och andra undervisningslokaler som står tomma och därmed möjliggöra t.ex. viss undervisning på gymnasienivå. Frågan har överlämnats till mig. Jag väljer att besvara frågorna samlat. Jag vill börja med att nämna att s.k. närundervisning, dvs. undervisning på plats i skolans lokaler, är bättre för de allra flesta elever. har framför allt gymnasieelever burit ett stort och tungt ansvar genom att de har haft många månader med fjärr- eller distansundervisning. Förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta gör det möjligt för en skolhuvudman att besluta om fjärr- eller distansundervisning utöver vad regelverket annars tillåter. Det är viktigt att poängtera att innan fjärr- och distansundervisning tas till som åtgärd enligt förordningen behöver huvudmannen först ha konstaterat att övriga åtgärder inom ramen för det ordinarie regelverket är otillräckliga. Huvudregeln i skollagen är närundervisning.,. Huvudmannen bör därför i första hand överväga andra möjligheter än fjärr- eller distansundervisning för att se till att begränsa antalet elever som är närvarande i skolans lokaler. Huvudmannen kan t.ex. anpassa schemaläggningen, tillfälligt nyttja andra lokaler som huvudmannen förfogar över och som är lediga eller förlänga skoldagen på så sätt att vissa elever får undervisning i skolans lokaler på förmiddagar och andra elever får undervisning i skolans lokaler på eftermiddagar. Huvudmannen kan redan enligt nuvarande reglering nyttja andra lokaler än de som normalt används för undervisningen. En huvudman har normalt god överblick över vilka lokaler som finns att tillgå och som är lediga för att bedriva undervisning i, t.ex. bibliotek eller lokaler som brukar användas för annan utbildning än den aktuella. Det är också fullt möjligt för en skolhuvudman att avtala med ett lärosäte om att nyttja lärosätets lokaler för att bedriva exempelvis gymnasieutbildning. Jag ser inte att det finns behov av att ytterligare underlätta för gymnasieskolor att använda andra lokaler än de ordinarie eller att stimulera lärosäten att överväga alternativ användning av sina lokaler.
frs · H8121914 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1914 av (M) Elförsörjningen under vindstilla vintrar har frågat mig hur ska säkra sin elförsörjning och öka den kraftigt under de dagar då det är kallt, vindstilla och solen inte lyser. Den nordiska elmarknaden fungerar mycket väl, och tillgången till el är mycket god i . Att varje land skulle vara helt självförsörjande i varje situation är inte heller nödvändigt eller ens önskvärt ur ett samhälls-ekonomiskt perspektiv. En sådan ordning skulle bli onödigt dyr och även ha stora miljömässiga nackdelar. En av grundidéerna med EU:s inre elmarknad är att vi ska kunna handla el med varandra på en fri marknad och utnyttja resurser på ett effektivt sätt. , och därmed regeringens, mål om förnybar elproduktion till 2040 gäller. Det är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Min bedömning är att de olika kraftslagen kompletterar varandra. Genom att differentiera vår energi-mix och stärka överföringsförbindelserna får vi ett robustare elsystem. Detta är en erfarenhet med lite vattenkraft (torrår) eller låg tillgänglighet i kärnkraften. beräknas en rekordstor volym av ny förnybar elproduktion ansluta till det nordiska elsystemet. För att sätta den tillkommande volymen i ett sammanhang så motsvarar det av den totala elproduktionen i och och skulle exempelvis täcka behovet av hushållsel i över 2 miljoner medelstora hushåll . Det har visat sig att ny storskalig vindkraft kan byggas utan intäkter från elcertifikat, vilket givetvis är positivt för framtiden. Jag har i tidigare svar till skriftliga frågor och interpellationer, se bland annat fråga 2020/21:1404 och interpellation 2020/21:218, argumenterat för att har en mycket bra grund att utgå ifrån. Med en betydande volym av ny produktion som kännetecknas av mycket låga produktionskostnader kommer påverka hur andra marknadsaktörer agerar och optimerar sin elanvändning eller produktion av el. Vi ser exempelvis hur vattenkraften kan spara och anpassa sin elproduktion för att balansera variationer i vindkraftsproduktion och elförbrukning. Jag ser därför ingen motsättning mellan kraftslagen. En nyckelfunktion för att elsystemet ska fungera väl är elnäten. Regeringens prioritet är därför att hitta såväl kortsiktiga som långsiktiga samhälls-ekonomiska motiverade lösningar för att motverka lokala begränsningar i elnäten. Vidare ska ledtiderna kortas för att bygga nya elnät. har också i sin systemutvecklingsplan aviserat historiskt stora investeringar för att utveckla och förstärka elöverföringen i det svenska stamnätet.
frs · H8121915 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1915 av Boriana (M) Förebyggande åtgärder mot naturolyckor Boriana har frågat mig vilket mitt råd är till de kommuner som har fått avslag på sina ansökningar om statsbidrag för förebyggande åtgärder mot naturolyckor, och om jag avser att vidta någon åtgärd med anledning av detta. Risken för naturolyckor förväntas öka i ett förändrat klimat. Det är därför angeläget att har en god förmåga att förebygga och hantera naturolyckor så som jordskred och översvämningar. Kommunerna har en viktig roll i det förebyggande arbetet mot naturolyckor. Staten bidrar och stödjer kommunerna på olika sätt i deras förebyggande arbete mot naturolyckor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har exempelvis i samverkan med berörda aktörer tagit fram stabilitetskarteringar och översvämningskarteringar för att kommunerna och länsstyrelserna ska kunna identifiera särskilt riskutsatta områden. Kommunerna kan vidare via anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor få bidrag av kostnaden för vissa åtgärder mot naturolyckor. Regeringen genomförde en omfattande tillfällig satsning där anslaget sammantaget tillfördes –2020. Genom satsningen har fler kommuner fått bidrag till förebyggande åtgärder. Åtgärder i utsatta områden där en naturolycka kan komma att få omfattande konsekvenser och som berör flera kommuner har prioriterats. Regeringen kommer även i fortsättningen att följa effekterna av ett förändrat klimat så som den ökade risken för naturolyckor och vid behov vidta nödvändiga åtgärder. är det av stor betydelse att kommunerna själva vidtar förebyggande åtgärder för ett effektivt skydd mot naturolyckor så som jordskred och översvämningar.
frs · H8121916 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1916 av (SD) En minnesdag för kommunismens offer har frågat mig om jag är beredd att verka för att regeringen i sitt demokratiarbete inför en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer. Som framgår av fråga har jag i tidigare svar till redovisat att regeringen bedömer att det mest effektiva sättet att uppmärksamma kommunismens brott mot mänskligheten är genom den uppgift som Forum för levande historia har i sin instruktion att informera om detta. Myndigheten har bland annat tagit fram utbildningsmaterial och ägnat särskilt fokus åt de brott mot mänskligheten som begicks av kommunistiska regimer. I det tidigare svaret till redovisas vidare att förutom allmänna helgdagar, som regleras i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar, och allmänna flaggdagar, som förtecknas i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar, regleras i övrigt inte särskilda minnesdagar i lag eller förordning. Många av de minnesdagar som uppmärksammas i och i andra delar av världen har initierats av () och dess fackorgan (bl.a. och ). Ett exempel är högtidlighållandet av Förintelsens minnesdag .
frs · H8121917 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1917 av (SD) Säkerheten i fråga om medborgarskapsärenden har frågat mig om regeringen avser att lägga fram förslag om möjligheten att återkalla medborgarskap som beviljats på felaktiga grunder och vad jag anser om att införa en obligatorisk säkerhetsklassning av handläggare som hanterar medborgarskapsärenden. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det följer av 2 kap. 7 § regeringsformen. För att införa en möjlighet till återkallelse av medborgarskap skulle därför en grundlagsändring krävas. I likhet med andra grundlagsändringar bör en sådan förändring stödjas av en bred majoritet i för att genomföras. Så är inte fallet , och regeringen har därför inte för avsikt att ta några initiativ i denna fråga. Alla myndigheter ansvarar för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete och att identifiera risker, hot och sårbarheter i den egna verksamheten. Likaså är det myndighetens ansvar att bedöma om den bedriver säkerhetskänslig verksamhet och vilket behov av säkerhetsskydd detta i så fall medför. Om en anställning ska placeras i en säkerhetsklass och vilken säkerhetsklass som anställningen i så fall ska placeras i beror på i vilken utsträckning personen i fråga får del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vilken skada för säkerhet som personen kan orsaka genom sin anställning. Enligt den information som inhämtats arbetar säkerhetsfunktion löpande med att utveckla och förbättra säkerheten på myndigheten. Myndigheten utför också en översyn över alla roller för att avgöra vilka anställningar som ska placeras i säkerhetsklass. Det kan i sammanhanget också nämnas att det inom pågår arbete med att ta fram lagförslag som bl.a. syftar till att stärka tillsynen på området.
frs · H8121918 · 2021-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1918 av (SD) Övergreppen i Xinjiang har frågat mig om regeringen är beredd att agera kraftfullt inom EU-kretsen för att få till stånd ekonomiska sanktioner eller andra åtgärder mot för att få slut på de övergrepp han framställer i sin fråga. Jag har vid flertalet tillfällen framhållit att regeringen ser mycket allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i Xinjiang. I mina svar på fråga 2020/21:1422 och på fråga 2020/21:1362 redogjorde jag för regeringens syn på utvecklingen i Xinjiang. Regeringens hållning ligger fast. Det är av central betydelse för att EU bedriver en gemensam och tydlig Kinapolitik. Det är genom EU som kan få bäst genomslag. Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande i MR-frågor i , också vad gäller utvecklingen i Xinjiang.
frs · H8121919 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1919 av (SD) har frågat mig om jag ser en risk att industrier i ska avvecklas och hur jag tänker att utan kärnkraften lösa de behov som finns av el utan att importera eller driva fossil energiproduktion. Precis som i mitt svar på skriftliga frågor 2020/21:1575 och 2020/21:1729 konstaterar jag att det inte råder någon brist på el i . ifrågasätter dock att jag i mitt svar på fråga 2020/21:1729 hänvisar till statistik sett och framhåller att de södra delarna av landet saknar el . Låt mig förtydliga att var nettoexportör av el , även januari, februari, . Detsamma gäller för motsvarande vintermånader . Jag vill också poängtera att inga elförbrukare har behövt kopplas bort från elnätet till följd av effektbrist i , varken i norr eller i söder. tar också upp som utgör effektreserv. Jag vill tydliggöra att effektreserven endast har satts i beredskap denna vinter, vilket inte är detsamma som att verket har behövt användas i elförsörjningen. Faktum är att det var länge sedan effektreserven verkligen behövde aktiveras. Senast det inträffade var /2013. Att kan erbjuda konkurrenskraftiga elpriser är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för att vara en attraktiv plats för industrier. Därför är det glädjande att medelstora och stora företag har bland de lägsta elkostnaderna i hela EU. Vad gäller möjlighet att även tillgodose elbehoven i så ser jag flera lösningar på det, framförallt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. Vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid.
frs · H8121920 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1920 av (SD) invandring och EU:s lägstanivå har frågat mig på vilka fakta och omständigheter regeringens företrädare bygger påståendet om att invandringen till ligger på EU:s lägstanivå, och om jag vidtar några åtgärder för att nu kraftigt minska invandringen till . Företrädare för regeringen har inte påstått att invandringen till ligger på EU:s lägstanivå. Som en konsekvens av flyktingkrisen –2016, skärptes emellertid den svenska migrationslagstiftningen i syfte att anpassa den till den miniminivå som gäller enligt bland annat . har antalet asylsökande till minskat med och vi har det lägsta antalet asylsökande . När det gäller antalet beviljade uppehållstillstånd till anhöriga till före detta asylsökande så har det antalet också minskat, och uppgick till 5 500, vilket var det lägsta antalet . Detta bekräftas också av att befolkningsökning reducerats. SCB presenterade siffror på att befolkningen bara ökade . Det är den lägsta ökningen och berodde bland annat på minskad invandring.
frs · H8121921 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1921 av (SD) Hantering av beredskapspengar har frågat mig om jag delar bedömningen att åtgärden var i strid med gällande regelverk för att använda nationella krisberedskapspengar, och på vilka fakta och omständigheter jag i så fall motiverar att initiativet ändå togs då inte befann sig i krig eller annan nationell kris. Det är något oklart vilken åtgärd gällande krisberedskap syftar på. När det gäller initiativ från regeringen så föreslogs ett höjt beställningsbemyndigande för elberedskapsanslaget, med i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99). Förslaget innebar att () kunde ingå ekonomiska åtaganden inom anslagets ändamål om för perioden . beslutade i enlighet med regeringens förslag. är elberedskapsmyndighet och fattar med stöd av elberedskapslagen (1997:288) självständiga beslut om åtgärder inom ramen för elberedskapsanslagets ändamål, bl.a. utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och för dammsäkerhet. fattade ett beslut som möjliggör ersättning för elberedskapsåtgärder i ett antal anläggningar för att säkerställa förmågan till ö-drift i elförsörjningen i . Jag utgår ifrån att regelverk följs och jag vet att i detta fall bl.a. har ställt tekniska krav i enlighet med Kommissionens förordning (EU) 2016/631 av om fastställande av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av generatorer. Jag kan konstatera att på sin webbplats informerar om att dels inga utbetalningar () har gjorts i det aktuella fallet, dels ersättningen kommer att reduceras eller återbetalas om kraven inte uppfylls helt.
frs · H8121922 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1922 av (M) Utbetalningarna av omställningsstödet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för myndigheterna för att dessa snabbare kan ställa om system för att påskynda utbetalningarna av omställningsstödet. öppnade ansökan för hösten och vinterns stöd. ambition är att betala ut omställningsstöd efter att ansökan har kommit in till myndigheten. Det gäller under förutsättning att ansökan är komplett och att inte bedömer att det finns en risk för felaktig utbetalning. Utbetalningen sker till företagets skattekonto. Därefter betalas pengarna ut automatiskt om företaget har anmält ett bankkonto och inte har några skulder på skattekontot. eftersträvar en bra balans mellan snabb hantering och kontroll för att stöd inte ska betalas ut felaktigt. Hanteringen ska med andra ord vara så snabb som möjlig som det måste säkerställas att stödet endast ska gå till dem som är berättigade till det.
frs · H8121923 · 2021-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1923 av (M) Stöd till drabbade företag i rätt tid har frågat finansministern om ministern avser att vidta några åtgärder för att snabba på processen och säkerställa att drabbade företag som omfattas av restriktionerna kommer att få utlovade stöd den här gången. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Just nu ser vi en mycket hög risk för en tredje våg av smittspridning, som läget är allvarligt på arbetsmarknaden och för företagen. Sedan pandemins start har regeringen sjösatt en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna för jobb och företag. Till exempel omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, kreditgarantier (företagsakuten), hyresstöd till vissa utsatta branscher, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Regeringen har meddelat att flera stöd kommer att föreslås förlängas april ut och meddelade regeringen att det tidigare presenterade nedstängningsstödet kommer att kompletteras med ersättning för lönekostnader, för att undvika uppsägningar vid en eventuell nedstängning. Omställningsstödet för hösten och /21 har gått att söka från och bedömer att handläggningstiderna är mycket korta. För att skynda på handläggningen av korttidsstödet har regeringen tillfört medel så att kunnat öka bemanningen och arbetade närmare 400 personer med handläggning, kontroll och uppföljning av stödet för korttidspermittering. har inlett rekrytering av ytterligare 100 personer. Parallellt med detta beviljas retroaktiva anstånd med inbetalning av skatt för att hjälpa företag med likviditeten. har beviljats i likviditetsstöd. Med det sagt följer regeringen utvecklingen noga och ser löpande över behovet av erforderliga åtgärder.
frs · H8121924 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1924 av (M) om användningen av militära vapen har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att på ett övergripande plan se över de bestämmelser som reglerar användning av militära vapen. Förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. innehåller bestämmelser om skjutvapen som finns hos myndigheter under regeringen. Jag ser inget behov av att göra ändringar i denna författning och avser inte att ta något initiativ till en översyn. Vidare beslutar Försvarsmakten om myndighetens föreskrifter och interna bestämmelser avseende bland annat hantering av skjutvapen.
frs · H8121925 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1925 av (M) Försvarsmaktens stöd har frågat mig om jag tänker ta något initiativ för att möjliggöra för Försvarsmakten att kunna hjälpa andra myndigheter i större omfattning än . Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara mot ett väpnat angrepp. Försvarsmakten ska även med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. Detta sker kontinuerligt. Under den pågående pandemin har Försvarsmakten, utöver stöd till polisen vad gäller gränsövervakning, även bidragit med bland annat upprättande av fältsjukhus, stabsofficerare för att förstärka ansvariga myndigheter, logistik kopplat till provtagning och transport med helikopter för att förflytta covid-19-patienter. Som konstateras i frågan är huvudregeln vid Försvarsmaktens stöd till civila myndigheter att Försvarsmaktens personal inte får användas i situationer där det finns en risk för att den kan komma att utöva tvång eller våld mot enskilda. Undantaget är stöd enligt lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Om utrymmet för Försvarsmakten att biträda polisen med uppgifter som kan innefatta tvång eller våld mot civila ska utvidgas, så behöver det ske efter noggranna överväganden. hemställan bereds i . I regleringsbrevet för Försvarsmakten har Försvarsmakten fått i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisa till (Försvarsdepartementet) hur Försvarsmakten inom ramen för gällande regelverk, mål och uppgifter, kan utveckla formerna för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet.
frs · H8121926 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1926 av (M) Samlokalisering av myndigheten för psykologiskt försvar och har frågat mig om regeringen avser att samlokalisera den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentrumet. Att får en fördjupad samverkan på cybersäkerhetsområdet inom ramen för ett cybersäkerhetscentrum och att en ny myndighet som ansvarar för att leda arbetet med att samordna och utveckla det psykologiska försvaret inrättas kommer, enligt regeringens bedömning, att göra säkrare. Både för cybersäkerhetscentret och för den nya myndigheten kommer samverkan med andra aktörer att vara av stor betydelse. Utan tvekan kommer också cybersäkerhetscentret och den nya myndigheten att ha ett behov av samverkan sinsemellan. Av det uppdrag till , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen om fördjupad samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter som regeringen beslutade om framgår att en samlokalisering av relevanta förmågor från myndigheterna ska ske. När det gäller frågan om lokaliseringen av den nya myndigheten för psykologiskt försvar bereds denna fråga, liksom andra frågor gällande inrättandet av myndigheten, inom . Förutsättningarna för samverkan med andra aktörer är en av faktorerna som beaktas när det gäller lokaliseringsfrågan.
frs · H8121927 · 2021-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1927 av Boriana (M) Arbetsförmedlingens utbildningssatsningar Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att upphandlingen av eftertraktade arbetsmarknadsutbildningar och kurser ska bli mer flexibel och gå snabbare att genomföra. Arbetsförmedlingen handlar upp de arbetsmarknadsutbildningar man har behov av och upphandling sker enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Arbetsförmedlingen har därför att förhålla sig till detta regelverk. Arbetsförmedlingen arbetar kontinuerligt med att utveckla upphandlingen av arbetsmarknadsutbildning och genomför i allt större utsträckning breda upphandlingar som underlättar att skapa flexibilitet i redan genomförda upphandlingar. Till exempel ingår truckutbildning i avtal för industriutbildning. Arbetsförmedlingen har prognosticerat att köpa arbetsmarknadsutbildning för . De dryga som Boriana (M) hänvisar till avser samtliga arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen köper, dvs. inte bara arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingen har ca 70 olika arbetsmarknadsutbildningar, fördelat på ca 340 avtal och ett 40-tal leverantörer. Arbetsmarknadsutbildningen syftar till att underlätta för den enskilde att få eller behålla ett arbete och motverkar att brist på arbetskraft uppstår på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens upphandlingar utgår därför delvis från bedömningar av yrken där det råder brist på arbetskraft, utifrån myndighetens analys- och prognosarbete samt kännedom om lokala och regionala arbetsmarknader. Arbetsmarknadsutbildning är viktigt för etablering på arbetsmarknaden och för att arbetssökande som saknar de kunskaper som efterfrågas inte ska fastna i långvarig arbetslöshet, som det motverkar kompetensbristen på arbetsmarknaden. Många av de jobb som försvinner riskerar att inte komma tillbaka. Att erbjuda kompetenshöjande insatser av hög kvalitet är viktigt för att arbetssökande som har behov av det ska kunna stärka sin ställning på arbetsmarknaden inför att konjunkturen vänder. I budgetpropositionen föreslog regeringen därför att medel tillförs för att öka tillgången till arbetsmarknadsutbildningar, i syfte att genom kortare yrkesinriktade utbildningar möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos arbetssökande. Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Genom ökade resurser kan fler ta del av en arbetsmarknadsutbildning och möta den kompetens som efterfrågas för att motverka bristen på arbetskraft. Regeringen har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa arbetet med att säkerställa arbetsmarknadsutbildningens effektivitet och att utbildningarna fyller en strategisk funktion för kompetensförsörjningen.