ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112133 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2133 Viltstängsel av (V) till Infrastrukturminister (S) På sträckan genom har ett flertal renar förolyckats då de blivit påkörda av tåg. Det berör speciellt sträckan mellan (Vånafjärden) och där det saknas viltstängsel. Denna sträcka går genom samebys renbetesområde. Det är en begränsad trafik, men trots det har det kommit rapporter om att 21 renar förolyckats . ska persontrafik börja gå på sträckan med tre turer per dag, vilket innebär en ännu större risk för renägarna. Att det sätts in fler turer är något i grunden bra, men då viltstängsel fortfarande saknas innebär detta ett stort problem för samebyn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur kommer ministern att agera för att trygga renbetesområdet runt denna rälssträcka?
fr · H8112134 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2134 Certifieringssystemet för arbetskraftsinvandring av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade Utredningen om arbetskraftsinvandring sitt delbetänkande Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5). Medan utredningen pågår fortsätter utnyttjandet på arbetsmarknaden. Ingenjörer beskriver i en ny rapport hur ingenjörer som kommer till för att arbeta ofta är helt utan skydd och i stark beroendeställning till sin arbetsgivare. kom nära 7 000 migranter i ingenjörs- och datayrken. Nästan alla kom genom det certifieringssystem som skapat. Systemet innebär att företag kan certifiera sig som godkänd arbetsgivare och därmed garanteras en snabbare handläggning. För kompletta ansökningar lovar en handläggningstid på max , att jämföra med andra arbetsgivare som kan behöva vänta . Detta snabbspår för handläggning har resulterat i att ansökningar inte behandlas likvärdigt. Ansökningarna från certifierade företag kontrolleras inte. Myndigheten litar på att företagen gör dessa kontroller själva. Något de sällan gör, enligt rapporten. Certifieringssystemet har dessutom skapat en marknad där företag som är certifierade kan tjäna pengar på att förmedla arbetstillstånd. Det finns företag som till och med har det som sin kärnverksamhet. Eftersom det anställningserbjudande som arbetstillståndet baseras på inte är bindande är det omöjligt för facket att få insyn i hur villkoren för arbetstagaren ser ut. Med nuvarande regelverk är det dessutom den anställde som straffas om arbetsgivaren har brutit mot avtalet och exempelvis betalat för låg lön eller gett för lite semester. Flera av de företag som är intervjuade i rapporten berättar exempelvis att arbetskraftsmigranterna skickas hem om de blir sjuka i eftersom de inte omfattas av svensk sjukförsäkring. anser att anställningserbjudandet bör vara bindande och att arbetskraftsinvandrare ska kunna anmäla missförhållanden utan att straffas. Delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring löser inte dessa problem. Utredningen om arbetskraftsinvandring kommer sannolikt inte heller att göra det i sitt slutbetänkande. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att stävja missbruket inom certifieringssystemet för arbetskraftsinvandrare?
fr · H8112135 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2135 Risker med nya kärnkraftsreaktorer nära av (V) till Statsrådet (S) planerar att bygga sex nya kärnkraftverk längs , mindre än från . har redan hunnit protestera mot att få ett av kärnkraftverken från den tyska gränsen. Planerna går vidare trots att EU:s linje är att fossila energikällor ska ersättas av förnybar energi. Kärnkraft är inte en förnybar energikälla eftersom den skapar svårhanterligt radioaktivt avfall. formeras EU:s energiunion för att säkra en jämnare energiförsörjning och ett mer hållbart energisystem. Dessutom är elsystem och elsystem sammankopplade för behov av elexport och elimport. Planeringen av de nya kärnkraftsreaktorerna är riskabel ur flera olika perspektiv. Säkerhetsmässigt planeras de nära , mindre än från . Klimatmässigt tar det att fasa ut kolberoendet genom byggandet av kärnkraftsreaktorer. Elprismässigt riskerar kärnkraften att fördyra EU:s elpriser och därmed försena elektrifieringen av exempelvis transporter och industrin. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser regeringen på riskerna med investeringar i nya kärnkraftsreaktorer från ?
fr · H8112136 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2136 Pollenmätningar i hela landet av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Allergi och astma är en folksjukdom som påverkar många människor i hela landet. Just blir det en extra belastning för dem med pollenallergi. Välbehandlad allergi och astma gör att många kan leva ett gott liv trots sjukdomen. För att pollenallergin ska kunna behandlas på bästa sätt är de pollenmätningar som görs värdefulla. Genom rapporter från de pollenmätningar som görs i ens närområde får patienten en möjlighet att på egen hand styra behandlingen utifrån hur situationen är. Egenvårdsinsatser är en viktig del av vården för personer med pollenallergi, och mätningarna av hur mycket pollen och vilken sorts pollen som finns i luften är därför en nödvändig del. har det återkommande lyfts fram att nedläggningen av pollenmätningen i norra påverkar människors möjlighet att kunna behandla sin pollenallergi på bästa sätt. Det är alltså ingen nyhet för regeringen att nedläggningen av pollenmätningarna i norra medför stora påfrestningar för patienterna, och ytterst kan vården drabbas av en ökad vårdtyngd. är det nödvändigt att staten kliver in och tar ansvar för pollenmätningarna så att norra återfår pollenmätningar. Det finns utvecklingspotential i pollenmätningarna både för allergiområdet och för andra samhällsområden. En statlig insats kommer därmed att medföra fördelar för flera samhällssektorer som allergiker får del av de nödvändiga pollenmätningarna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När och på vilket sätt kommer regeringen att agera så att pollenmätningarna i norra kan återupptas?
fr · H8112137 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2137 Växtskyddsmedel för privat bruk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Undertecknad har tidigare ställt en fråga (2020/21:1509) på detta område till den före detta miljö- och klimatministern. Det handlar om det planerade förbudet för privatpersoner att använda växtskyddsmedel, och som väntas införa. Av svaret på frågan framgår att ett förslag ”har anmälts till . När anmälningsförfarandet har avslutats kommer beredningen i att fortsätta, då bland annat frågorna om ikraftträdande och information till privatpersoner kommer att behandlas”. Med tanke på den konsekvens beslutet kan komma att få för såväl producenter som konsumenter anser undertecknad att det är av största vikt att förslaget kommer att förankras brett och . Inte minst företagen måste beredas möjlighet att ställa om sin produktion och fasa ut de produkter som redan finns på marknaden. Det synes därför rimligt att en övergångsperiod av skälig längd kommer på plats. Med hänvisning till detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att producenter ges skälig tid att ställa om sin produktion och tid för att fasa ut befintliga produkter som redan finns på marknaden, och för att förmedla information om det planerade beslutet till konsumenter och producenter?
fr · H8112138 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2138 SLU:s ställning som sektorsuniversitet av (M) till Statsrådet (S) , , intar en särställning bland svenska högskolor genom sitt samhällsuppdrag som så kallat sektorsuniversitet för areella näringar, det vill säga jordbruk, skogsbruk, rennäring, vattenbruk och yrkesfiske. I de regleringsbrev som regeringen utfärdar brukar det därför stå följande: ”() ska redogöra för hur SLU:s verksamhet har bidragit till att uppfylla det av fastlagda målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel: att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart.” I årets regleringsbrev har texten utelämnats helt, och vid sökning av begreppet ”areell” i regleringsbrevet förekommer det bara som en beskrivning av själva utgiftsområdet i fråga. Med tanke på de utredningar som har ifrågasatt sektorsuppdrag och anfört att SLU borde flyttas över till väcks därför frågor. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska den förändrade texten i regleringsbrevet tolkas, och har statsrådet för avsikt att ändra ställning som sektorsuniversitet?
fr · H8112139 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2139 Växtodlingssäsongen 2021 av (M) till Statsrådet (S) då coronapandemin var ett faktum stängdes gränsen, och 4 500 säsongsarbetare från framför allt och stoppades och uteblev från jobb i jord- och skogsbruk. Detta blev ett stort avbräck för företagen och påverkade därmed både skogens tillväxt och livsmedelsförsörjningen. Försök gjordes för att hitta arbetskraft på hemmaplan men med mindre lyckat resultat då avhoppen blev stora och ytterst få valde att arbeta . Regeringen har beslutat att utländska medborgare måste kunna uppvisa ett negativt covid-19-test när de kommer hit. Det är bra. Men eftersom testet får vara högst gammalt är det inte praktiskt möjligt för långväga säsongsarbetare att klara det. I har man en liknande regel men där har man gjort undantag för den här gruppen säsongsanställda som man kallar ”personer nödvändiga för försörjningsberedskapen”. De har därför satt gränsen . Vi måste rädda årets växtsäsong och skörd. Behovet är stort, och vi behöver därför välkomna även långväga resenärer med arbetstillstånd. Men för att de ska kunna vara på plats med ett negativt covid-19-test i bagaget måste vi utöka 48-timmarsregeln för den här gruppen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att långväga utländska medborgare som har arbetstillstånd för att jobba inom gröna näringar kan bidra till en framgångsrik odlingssäsong i ?
fr · H8112140 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2140 Antalet kliniska prövningar i av (M) till Socialminister (S) Enligt stiftelsen från är det fortsatt allt färre kliniska läkemedelsprövningar som genomförs i . i ett längre perspektiv handlar det om färre läkemedelsprövningar som startade . har infört som praxis att ansökan om tillstånd för icke-kommersiella kliniska prövningar inte längre ska vara avgiftsbefriade, vilket innebär att de nu kostar forskare inom akademin per prövning. Men problemen stannar inte där. har nämligen även aviserat att ytterligare kostnadsökningar måste till. Det gäller bland annat kostnaderna för ovannämnda tillstånd, vilka nu föreslås höjas till . Detta är en oroande utveckling som självklart har stor betydelse för var i världen kliniska prövningar kommer att genomföras. skriver själva i sitt förslag att den nya kostnadsnivån kan påverka forskande företags intresse för att genomföra kliniska prövningar i . Något som ger stor anledning till oro. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att bidra till att antalet kliniska prövningar i kan öka?
fr · H8112141 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2141 Handläggningstiderna hos av (M) till Statsrådet (S) Enligt stiftelsen från genomförs fortfarande allt färre kliniska läkemedelsprövningar i . i ett längre perspektiv handlar det om färre läkemedelsprövningar som startade . har infört som praxis att tillstånd för icke-kommersiella kliniska prövningar inte längre ska vara avgiftsbefriade, vilket innebär att de nu kostar forskare inom akademin per prövning. Detta är uppenbarligen ett hinder för forskning och kliniska prövningar. Men det finns också ett annat problem som kan påverka var kliniska studier genomförs och det gäller handläggningstider. Dagens situation innebär att det dröjer många månader till besked. Detta förlänger projekten för forskare inom akademin men riskerar också att företag väljer att förlägga kliniska prövningar i andra länder där de får snabbare besked. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabba på handläggningstiderna hos ?
fr · H8112142 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2142 Poliser på fältet av (M) till Statsrådet (S) Den tragiska händelsen i med knivattacken satte ljuset på ett problem som ofta upplevs av lokalbefolkningen när det gäller närvaron av polis. Enligt uppgifter i medier fanns 16 poliser i tjänst men ändå var det polis från grannkommunen som var först på plats . Flera poliser skulle ha befunnit sig i polishuset i , men detta vill man inte bekräfta. Enligt hemsidan har man endast öppet , . Detta visar att behöver fler poliser och fler ingripande poliser på fältet. Polistätheten var 201 per 100 000 invånare , alltså färre än det bästa och lika många som . är bland de sämsta i med dessa siffror, då vår befolkning vuxit med cirka 1 miljon . Därför blir det självklart svårt för polisen att vara synlig och på plats utanför städer och tätorter, vilket ofta påpekas av lokalbefolkningen. I mitt län finns i det närmaste vita fläckar på kartan dit poliser sällan kommer trots anmälningar om stölder, inbrott, olovlig körning, drogpåverkade förare och så vidare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka antalet ingripandepoliser?
fr · H8112143 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2143 Hizb ut-Tahrirs verksamhet i av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har boende i mötts av flygblad från den radikala antidemokratiska islamistiska ut-Tahrir. Deras extrema budskap är synligt i bland annat , och lappar har även delats ut i brevlådor i området i syfte att värva nya sympatisörer. Rörelsen grundades av palestiniern ad och har spridit sig i och därifrån vidare till västvärlden. finns den representerad i över 40 länder, bland annat , och . Hizb ut-Tahrir uppskattas ha omkring 1 miljon medlemmar trots att den är förbjuden i en rad länder. förbjöd rörelsen , och har listat den som en förbjuden terroristorganisation. I det muslimska är rörelsen förbjuden . Enligt arbetar den svenska verksamheten aktivt med att rekrytera personer inom rättsväsendet som kan få tag på sekretessbelagd information och påverka samhället. Man är vidare motståndare till demokratiska och sekulära samhällsformer. Hizb ut-Tahrir har även organiserat värvningsmöten och religiös undervisning i . Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av Hizb ut-Tahrirs verksamhet i , och hur ser dessa åtgärder i så fall ut?
fr · H8112144 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2144 En ny lag om företagsrekonstruktioner av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Utredningsbetänkandet Andra chans för krisande företag – En ny lag om företagsrekonstruktion (SOU 2021:12) innehåller en rad åtgärder som varit efterfrågade . I grunden är det ett EU-direktiv som har för avsikt att göra rekonstruktioner effektivare. Detta fanns redan före pandemin men har genom pandemins effekter blivit högaktuellt, inte minst då regeringen avstått från att vidta många adekvata åtgärder för att förhindra obestånd hos landets företag. Effektiva förslag som till exempel förslaget om en resebolagsfond för att rädda resebolagen, förslaget om att ge svenska konsumenter vardera och förslaget om att minska biståndet till förmån för svensk ekonomi har regeringen konsekvent blundat för. På grund av denna nonchalans till effektiva åtgärder står nu många bolag på randen till konkurs. Därmed borde regeringen påskynda lagar som kan underlätta för rekonstruktion av annars livskraftiga företag som drabbats av pandemin. Det finns alltså flera färdiga förslag i SOU 2021:12 som borde kunna snabbas på så att de kan börja gälla , och inte som föreslås i betänkandet från . När man ser hur en del andra lagar påskyndats så framstår tiden som väl tilltagen, även om detta givetvis ska remissbehandlas och hanteras av utskottet i vanlig ordning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att nödvändiga åtgärder för att underlätta för företag i kris sätts in och då tidigare än som föreslås i SOU 2021:12?
fr · H8112145 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2145 EU:s gemensamma mål inom förskoleverksamheten av (KD) till Statsrådet (S) Sedan pelaren för sociala rättigheter antogs i har EU rört sig alltmer in på socialpolitiska frågor. En i raden av förslag och mål innebär att till 2030 ska av alla barn gå på förskola . I en TT-intervju har EU-ministern uttryckt att det är positivt att EU lyfter förskoleverksamheten. Från ser vi positivt på att medlemsländer erbjuder förskola till rimlig kostnad, likt svensk modell, men vi menar att detta ligger utanför EU:s befogenheter och att det är upp till varje familj att avgöra huruvida deras barn ska gå i förskola eller ej, och det bör således inte styras av mål. varnade upprepade gånger också för att den sociala pelaren skulle leda till förslag om minimilöner. Svaret från har varit att uttryckligen anger att lönesättning är nationell kompetens. Men finns det, trots detta, ett skarpt förslag från om minimilöner. När EU-ministern välkomnar EU-intresse för frågor som förskola får man lätt intrycket av att regeringen inte dragit någon som helst slutsats av turerna inför förslaget om minimilöner. Mål, samordning och koordinering blir i nästa steg lätt lagstiftning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på riskerna att mål likt detta riskerar att förflytta befogenheterna och självbestämmandet från svenska familjer till EU?
fr · H8112146 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2146 Socialministerns ställningstagande om munskydd av (SD) till Socialminister (S) I en fråga (2020/21:2023) undrade jag om när , före pressträffen , socialministern hävdade att munskydd ska användas bland allmänheten. Bakgrunden är att socialministern i SVT:s Aktuellt sa följande: ”Jag säger egentligen det som jag och och många andra har sagt sedan den här pandemin började – att munskydd ska användas.” Detta verkar dock inte vara med sanningen överensstämmande, såvida inte socialministern kan belägga påståendet om att hon sedan pandemin började har sagt att munskydd ska användas. Den allmänna uppfattningen är i stället att socialministern tidigare konsekvent har motsatt sig användningen av munskydd bland allmänheten. Vid en pressträff sa socialministern: ”Vi ser inte i det här läget, med kraftigt avtagande smittspridning, att det skulle vara läge att kräva munskydd i offentliga miljöer.” Hon sa vidare att ”vi har inte den, om jag får använda uttrycket, traditionen, kulturen”. I TV4 sa socialministern, med anledning av att WHO ansåg att borde införa krav på munskydd, att ”så här långt så har inte myndigheten sagt att vi generellt sett ska ha munskydd.” Hennes kommentar till WHO:s uppmaning var följande: ”Jag tolkar inte riktigt deras kommentar som att ska utan man ska överväga precis som vi gör.” I ett svar på en skriftlig fråga så sent som meddelade socialministern att ”införa rekommendationer om användning av munskydd är ingen politisk fråga. är den expertmyndighet som i ansvarar för åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19.” Och vidare att ”eventuella rekommendationer om munskyddsanvändning i samhället bör således utfärdas efter bedömning av och de regionala smittskyddsenheterna”. Jag kan konstatera att socialministern inte svarar på min fråga, vilket stärker bilden av att hon farit med osanning i sitt påstående Aktuellt. I sitt svar skriver hon bara att ”munskydd är ingen politisk fråga” och att bedömer ”att munskydd är ett komplement till de effektivaste och grundläggande smittskyddsåtgärderna”. Med anledning av hennes påstående i Aktuellt och att hon inte besvarar min fråga vill jag återupprepa den. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern , före pressträffen , hävdat att munskydd ska användas bland allmänheten och i så fall när skedde detta, och har bärandet av munskydd varit en rekommendation från regeringens sida?
fr · H8112147 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2147 Förutsättningarna för småföretagare med anledning av covid-19 av (SD) till Näringsminister (S) Pandemins konsekvenser har slagit hårt mot stora delar av samhället. Insatser har gjorts för att egenföretagare ska ha möjlighet att hålla huvudet ovanför vattenytan. Det dröjde dock innan särskilt stöd för de med enskild firma beslutades, och många utmaningar kvarstår fortfarande. Småföretagare utgör en viktig grund för lands- och glesbygdens förutsättningar på många områden. I mindre städer och orter utgör lokala butiker och näringsidkare större delen av stadskärnan. Redan före pågående pandemi stod småbutiker och annan näringsverksamhet inför stora utmaningar, detta år har dock slagit ännu hårdare mot dessa. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser regeringen att göra för att småföretagares verksamheter i glesbygd och mindre städer ska ha möjligheter att överleva nuvarande situation, och hur vill ministern agera för att skapa förutsättningar för denna typ av verksamhet att verka långsiktigt även efter pandemin och bidra till levande stadskärnor?
fr · H8112148 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2148 En sparbonus av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen har tillsatt en utredning (Förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden) för att se över hur man kan underlätta för förstagångsköpare att komma in på bostadsmarknaden samt att inom ramen för uppdraget föreslå hur ett statligt startlån bör utformas för gruppen. Vid en interpellationsdebatt ställde undertecknad frågan till statsrådet om regeringen var beredd att ge utredningen ett tilläggsdirektiv med uppdraget att utreda ett statligt finansierat bosparande för unga hushåll. Svaret jag fick var att statsrådet ser ”ingen anledning att vidta någon ytterligare åtgärd”. Med andra ord var svaret på min ursprungliga fråga att regeringen inte avser att lägga ett tilläggsdirektiv med uppdraget att explicit utreda sparbonusen. under debatten sa statsrådet i stället att ”direktiven till den pågående utredningen har med det som efterfrågas”, det vill säga sparbonusen. Detta stämmer emellertid inte. Ingenstans i utredningsdirektivet står det något om ett statligt bosparande för unga vuxna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet, mot bakgrund av sina uttalanden, garantera att sparbonusen kommer att utredas?
fr · H8112149 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2149 En postmarknad i förändring av (C) till Statsrådet (S) Det skickas allt färre fysiska brev i . Brevvolymerna har minskat med . ser vi att antalet paket ökar, och svenskarna handlar i allt större utsträckning via e-handel. Att ha en fungerade postservice i hela landet där brev, paket och tidningar kan kombineras är en förutsättning för ett levande samhälle. tillsatte regeringen som ska ta fram förslag på hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras . Slutbetänkandet ska lämnas . Man har dessutom tillsatt en utredning om utdelning av dagstidningar och om man likt i kan upphandla denna tjänst till distribution. med detta genomför Postnord nu övergången till varannandagsutdelning utan att egentligen några direkta konsekvensanalyser har gjorts av vad det innebär för till exempel företag på landsbygden. gick också remisstiden ut för att lämna synpunkter på promemorian om förändrat befordringskrav av brev där förslaget är att åtta av breven ska delas ut och , till skillnad mot dagens krav på . Det kan sålunda konstateras att det sker en rad saker inom svenskt utredningsväsen och inom de statliga bolagen som kommer att förändra spelplanen för distribution av post och brev. Det kan också konstateras att det är tre departement – och således tre olika statsråd – som är inblandade i detta: , och . Det väcker onekliga frågor kring hur koordinerade alla dessa enskilda insatser är och vem – om någon – som tar ett helhetsansvar för att de olika delarna ska landa väl för att svensk postservice ska utvecklas i rätt riktning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att så många förändringar sker innan har lämnat sitt slutbetänkande, och vidtar statsrådetnågra åtgärder inom ramen för sin tjänsteutövning?