ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911521 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:521 Alkobommar i hamnar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Det har rapporterats om att drograttfylleri har ökat bland chaufförer som kommer in i landet via hamnar. Tullen i regionen vill se en skärpningmen har inte rätt verktyg att arbeta med. Tullen kan inte frihetsberövadrogpåverkade lastbilschaufförer. avslöjade tullen i Skånenärmare 60 drogpåverkade chaufförer, medan man tros komma nära 100. Tulltjänstemännen har dock möjlighet att omhänderta körkortet och tabilnycklarna . Efter det har man dock inte rätt att hindra chaufförenfrån att köra vidare in i landet. Tullens teori är att det ökade användandet av droger beror på längre ochpressade körtider. En tullmedarbetare berättar att chaufförerna hellre kör vidareutan körkort än att riskera att deras arbetsgivare blir arga på dem. Transportbranschen har länge vart utsatt för hård och osund konkurrens, vilketäven har drabbat svenska företag hårt. Risken med prispressade branscher är attutvecklingen med ökat drograttfylleri fortsätter. I hamnarna har man till viss delplacerat ut alkobommar. Dessa är dock långt ifrån det antal som behövs för attkomma ifrån förekomsten av rattfylla, som är en stor risk för trafiksäkerhetenpå vägarna. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att öka antalet alkobommar i hamnarna för att skapa säkrare vägar?
fr · H911522 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:522 Åtgärder mot drograttfylleri av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det har rapporterats om att drograttfylleri har ökat bland chaufförer somkommer in i landet via hamnar. Tullen i regionen vill se en skärpningmen har inte rätt verktyg att arbeta med. Tullen kan inte frihetsberövadrogpåverkade lastbilschaufförer. avslöjade tullen i Skånenärmare 60 drogpåverkade chaufförer, medan man tros komma nära 100. Tulltjänstemännen har dock möjlighet att omhänderta körkortet och tabilnycklarna . Efter det har man dock inte rätt att hindra chaufförenfrån att köra vidare in i landet. Tullens teori är att det ökade användandet av droger beror på längre ochpressade körtider. En tullmedarbetare berättar att chaufförerna hellre kör vidareutan körkort än att riskera att deras arbetsgivare blir arga på dem. Transportbranschen har länge vart utsatt för hård och osund konkurrens, vilketäven har drabbat svenska företag hårt. Risken med prispressade branscher är attutvecklingen med ökat drograttfylleri fortsätter. I hamnarna har man till viss delplacerat ut alkobommar. Dessa är dock långt ifrån det antal som behövs för attkomma ifrån förekomsten av rattfylla, som är en stor risk för trafiksäkerhetenpå vägarna. Med anledning av texten ovan vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När får tullen de verktyg den behöver för att stoppa det ökade drograttfylleriet som passerar svenska hamnar?
fr · H911523 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:523 Registerkontroller av (SD) till Socialminister (S) har det i medier framkommit uppgifter om att vårdsökande, dementa och personer med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning har utsatts för olika typer av övergrepp och annan kränkande behandling av personal som jobbat i verksamheten. Det är inte rimligt att personer som begått grova våldsbrott, misshandel och rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation. har vi fått ta del av fruktansvärda nyheter där bland annat en äldre dam blivit våldtagen i sitt eget hem av en kommunalt anställd man från . Fallet med den 90-åriga kvinnan är dessvärre inte unikt. samma månad häktades en annan man misstänkt för 19 grova våldtäkter på ett äldreboende i . Den misstänkte mannen i detta fall förekom redan i belastningsregistret. Han var dömd till 1,5 års fängelse för grov stöld, narkotikabrott och häleri. Stölderna riktades mot äldre när han arbetade inom . De uppenbara och omfattande bristerna med en utebliven registerkontroll av personalen i kommunala omsorgsyrken kommer inte att upphöra av sig själv. Lagen om registerkontroll bör utökas så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg, psykiatrin och inom särskilda boenden för personer med funktionsvariationer eller funktionsnedsättning. En sådan kontroll bör ske inför varje nyanställning samt kontinuerligt, exempelvis vid varje medarbetar- eller lönesamtal. Ministern kan inte vara nöjd med nuvarande lagstiftning när det fortfarande rapporteras om kriminella som jobbar med utsatta individer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för en förändring av lagen om registerkontroll så att den ska omfatta fler yrkeskategorier?
fr · H911525 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:525 En godtagbar postservice av (SD) till Näringsminister (S) I ett aktuellt inslag i SVT togs problemet med att Postnord inte levererar försändelser i utsatta områden upp. Postnord hänvisar till att de inte kan upprätthålla säkerheten för sin personal i utsatta områden. Det är naturligtvis av omsorg om personalen som Postnord gör som man gör. Det som är anmärkningsvärt i den här historien är Postnords bristande information till kunden. Kunden, som i det här fallet väntade på en leverans av en tv, ringde upp Postnord och undrade varför försändelsen inte kom. Svaret var att de inte levererar till utsatta områden. Frågan man ställer sig är naturligtvis varför kunden inte informeras om detta, och att kunden själv måste ta kontakt med Postnord för att få besked. Ett något märkligt förfarande. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till näringsminister : Hur avser regeringen att agera så att människor som bor i utsatta områden får en godtagbar postservice?
fr · H911526 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:526 De grundlagsskyddade rättigheterna av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har tagit fram en rapport med rubriken – en rapport om den hotade öppenheten i statlig förvaltning. Timbro har lanserat en rapport med rubriken som handlar om hur regeringen konsekvent utsett personer med socialdemokratisk bakgrund som de högsta myndighetscheferna i . ST skriver följande i sin rapport: ”De statligt anställda som ingått i undersökningen vittnar om att det finns en tystnadskultur inom förvaltningen. Nedan följer ett antal nyckelresultat: Fler än var tredje anser att det inte finns, eller är osäkra på om det finns, tydliga kanaler för att framföra kritik Var tredje upplever att kritik accepteras i ganska liten eller mycket liten utsträckning Tre av tio är oroliga för att drabbas av repressalier när de framför kritik Fler än var femte har avstått från att framföra kritik eller slå larm om missförhållanden Utbildningsinsatserna på området är bristfälliga. Exempelvis har tre av tio inte fått utbildning om meddelarfriheten. Sammantaget ger resultaten en bild av att många statligt anställdas rättigheter begränsas i praktiken och såväl chefer som medarbetare vittnar om problemen.” Timbro skriver i sin rapport: ”Regeringen har missbrukat utnämningsmakten. Var fjärde ordinarie myndighetschef som tillsatts har varit politiker, och utnämningarna har inte präglats av öppenhet, saklighet eller ändamålsenliga processer. Bland utnämningar av personer med politisk bakgrund dominerar socialdemokratin kraftigt. Viktat efter myndigheternas storlek har av de tillsatta med politisk färg varit socialdemokrater. Utnämningssystemet uppfyller varken i teori eller praktik åtaganden enligt .” Det är naturligtvis ett allvarligt hot mot vår demokrati och vår grundlagsskyddade yttrandefrihet om tre av tio i statlig tjänst är oroliga för repressalier när de för fram kritik. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att statligt anställda ska kunna känna en trygghet i att kunna använda sin grundlagsskyddade rättighet att kontakta medier för att berätta om missförhållanden i de statliga verksamheterna?
fr · H911527 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:527 Läromedel på meänkieli av (SD) till Utbildningsminister (S) Meänkieli har varit ett officiellt nationellt minoritetsspråk i . Detta till trots är språket utrotningshotat likt många andra minoritetsspråk över hela världen. Bristen på läromedel är ett exempel på faktorer som har en negativ inverkan på bevarandet av språket. Ytterligare insatser för att bevara, skydda och utveckla de nationella minoriteternas språk och kultur är av stor vikt. Detta särskilt med tanke på att förutsättningarna att bo och verka i många områden där språken finns naturligt utmanas mer och mer. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att öka utbudet av läromedel på meänkieli?
fr · H911528 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:528 Enskilda firmor och socialförsäkringssystemet av (SD) till Näringsminister (S) näringsliv består av mikroföretag med tio anställda eller färre. Många av dessa driver sin verksamhet som enskild näringsidkare. Den moderna arbetsmarknaden består av allt fler småföretag som väljer att ta steget och med stort mod fullfölja sin livsdröm och starta sin egen verksamhet. Arbetsmarknaden ser annorlunda ut än tidigare, och samhället drivs till stor del av småföretagen. Alla medborgare berörs av småföretag såsom målare, snickare och frisörer. Trots att mikro- och småföretag utgör en så stor del av det svenska näringslivet och bidrar med stora intäkter till staten genom skatter och avgifter står de ofta utan en rimlig socialförsäkring. Många enskilda näringsidkare måste skapa sin trygghet genom externa försäkringar trots att de betalar för socialförsäkring genom egenavgifterna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ge enskilda näringsidkare en bättre socialförsäkring?
fr · H911529 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:529 Betungande regelverk för småföretagen av (SD) till Näringsminister (S) Lagar och regler är nödvändiga för ett civiliserat samhälle, och är av tradition ett land med starka myndigheter och många detaljregleringar, vilket ofta kan vara bra. Dock kan lagar och byråkrati per definition verka begränsande, och i en värld med global handel och hård konkurrens kan regler också vara konkurrenshämmande. En övervägande majoritet av företagare anser, enligt återkommande enkätundersökningar, att regelbördan har kvarstått på samma nivå eller ökat. Detta trots uttalade mål från politiken om minskad regelbörda. Under den förra mandatperioden eskalerade regelkrånglet, enligt , och företagens kostnader för nya eller ändrade regler ökade med endast . till de administrativa kostnaderna har dessa även ökat med mer än . Detta är direkt negativt och hämmande för näringslivet och behöver åtgärdas omgående. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förenkla byråkratin och regelverken för företagare?
fr · H911530 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:530 Förenklingar inom besöksnäringen av (SD) till Näringsminister (S) är ett fantastiskt land. Här finns skärgård, sjöar, fjäll, skog, gula rapsfält och pulserande städer. Skidåkning kan ske i norr ända fram medan stränderna i myllrar av folk. Landsbygden bjuder på bland annat forsränning och älgsafari. Storstäderna, kultur, mat och shopping. Turismen möjliggör för svenskar att se och lära sig mer om sitt land, och den fungerar som ett skyltfönster för semestrande turister. En undersökning från visar att , motsvarande omkring 25 000 av små och medelstora företag, har en stor försäljning till tillresta besökare. På många håll i finns helt enkelt goda möjligheter att främja en växande turismnäring. Vad som gör näringen extra intressant när det gäller dess inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya jobb. Ett problem för företagens tillväxt i branschen är regler och tillämpningar av desamma som är obsoleta eller rent av hämmande. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad ämnar ministern göra för att förenkla regelverket för besöksnäringen och för att gynna tillväxten inom branschen efter pandemin?
fr · H911531 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:531 Marknadsknallarnas förutsättningar av (SD) till Näringsminister (S) Marknadsknallarna är inte många men de reser runt mellan landets olika marknader. Vissa marknader får hela städer att blomma upp en gång . marknad, marknad och är goda exempel på dessa. är knallarna ålagda att ha kvittoskrivande kassasystem som måste fungera oavsett om de har tillgång till el eller inte och oavsett om mobilnätet blir överbelastat eller inte. Dessutom ska kassasystemen tåla fukt och kyla, vilket de inte är konstruerade för. Ingen tillverkare kan tillhandahålla system som lever upp till de svenska kraven. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa enklare förutsättningar för marknadsknallarna?
fr · H911532 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:532 Småföretagen och de höga bränslepriserna av (SD) till Näringsminister (S) De höga bränslepriserna skapar både debatt och frustration i hela landet, inte minst på landsbygden där många företagare har långa avstånd mellan uppdrag och kunder. Faktum är att det inte bara är världsmarknadspriser och valutakursförändringar som påverkar literpriset på bensin och diesel utan även en betydande del skatter och avgifter, vilket jag anser är ett svek mot företagare. Speciellt eftersom många företagare på landsbygden saknar transportalternativ. Då blir konsekvenserna stora, inte minst i där sträckorna kan vara mycket långa. Att ta klivet mot en elektrifierad fordonsflotta är i grunden bra men om infrastrukturen och utvecklingen inte hinner med finns det en risk att regeringens politik får långtgående negativa konsekvenser. Det finns inte tillräckligt med laddstolpar i stora delar av landet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att se till att företagare inte drabbas negativt av regeringens bränsleskatter?
fr · H911533 · 2021-12-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:533 Statsrådets uttalande om UNRWA av (SD) till Statsrådet (S) I sitt svar på en skriftlig fråga (2020/21:399) skriver statsrådet att ”det är regeringens uppfattning att den bild som förmedlar av UNRWA inte är korrekt. UNRWA spelar tvärtom en viktig roll för att motverka extremism och antisemitism i en region präglad av en konflikt som pågått ”. Trots åtskilliga bevis om motsatsen, vilka jag i samma skriftliga fråga dessutom hänvisar till, där det framgår hur UNRWA gång efter annan ertappas med att sprida antisemitism och våldsbejakande extremism och dess samröre med terrororganisationer, till exempel Hamas, hävdar alltså statsrådet i sitt svar att UNRWA ”spelar tvärtom en viktig roll för att motverka extremism och antisemitism”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka faktaunderlag bygger statsrådet sitt påstående om att UNRWA spelar en viktig roll för att motverka extremism och antisemitism, och kan statsrådet konkret påvisa att detta sker?
fr · H911534 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:534 Läkemedel mot covid-19 av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Vaccinen mot covid-19 gör att vi kanske närmar oss en situation där coronavirus åstadkommer epidemier men inte pandemier. Utvecklingen av vacciner mot det aktuella coronaviruset och den pågående vaccineringen i befolkningen är viktig och medför att vi slipper leva med omfattande begränsningar. kommer också allt fler läkemedel mot covid-19 som godkänns av regulatoriska myndigheter runt om i världen. Vilka vacciner och läkemedel som ska användas inom hälso- och sjukvården är en fråga för ansvariga myndigheter att besluta om. Men det vilar ett ansvar på regeringen att säkerställa att har tillgång till de läkemedel som behövs för behandling av covid-19. Under framtagandet av vacciner mot covid-19 har regeringen agerat på olika sätt för att ska få tillgång till säkra vacciner till hela befolkningen. Frågan uppkommer vilka mått och steg regeringen vidtar avseende läkemedel mot covid-19. Det är angeläget att hälso- och sjukvården får del av effektiva behandlingar mot covid-19. Antivirala läkemedel som kan tas tidigt i sjukdomsfasen skulle exempelvis minska risken för svår sjukdom hos personer med underliggande sjukdomar. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit eller avser att vidta för att godkända läkemedel mot covid-19 ska vara tillgängliga i den svenska hälso- och sjukvården?
fr · H911535 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:535 De svenska drivmedelspriserna av (SD) till Finansminister (S) är ett stort och glesbefolkat land. Vi är det tredje största landet i EU, som vi är näst mest glesbefolkade land. Denna kombinationen gör att väldigt många i , främst de som bor i glesbygd och på landsbygd, är beroende av bilen för att klara av sitt vardagspussel, med såväl resor till och från arbetet, besöka släktningar, skjutsa barn till förskola och diverse fritidsaktiviteter. Då skatten på drivmedel höjs och då efterfrågan på drivmedel har ökat efter pandemin så ligger de svenska drivmedelspriserna just nu på en nivå som är bland världens högsta. Enligt sidan har , efter , världens högsta dieselpris och även bland de högsta bensinpriserna i världen. Kombinationen av ett glesbefolkat land och så höga bränslepriser gör att svenska hushåll på landsbygden får lägga en oproportionerligt hög andel av sin disponibla inkomst på fordonsbränsle. Det är fullt förståeligt att finansministern ej kan påverka världsmarknadspriset på fordonsbränslet, men då priset på fordonsbränsle i till mesta delen består av skatter har politiska beslut en stor inverkan på bränslepriserna. Såväl statsministern som infrastrukturministern har öppnat för att kompensera boende i gles- och landsbygd om de stigande drivmedelspriserna håller i sig varaktigt. Efter att M:s, KD:s och SD:s budgetreservation fann majoritet i kammaren ska nu bränsleskatten justeras så att drivmedel blir billigare vid pump. Men drivmedelspriset kommer trots detta att fortsatt ligga på en hög nivå och vara en hög andel av hushållens kostnader, primärt på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har regeringen för avsikt att ta några initiativ för att kompensera lands- och glesbygdsboende för de höga drivmedelspriserna?
fr · H911536 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:536 Besöksnäringens utmaningar kring kompetensförsörjning av (SD) till Näringsminister (S) Bristen på arbetskraft inom de flesta branscher är en ödesfråga inom både offentlig och privat sektor. Listan på yrken som beräknas sakna arbetskraft inom den närmsta tiden kan göras lång, både inom yrken som kräver hög utbildning och yrken med övrig utbildningsnivå. Som exempel beräknas det saknas läkare, lärare, mjukvaru- och systemutvecklare, poliser, psykologer, barnmorskor, biomedicinska analytiker, civilingenjörsyrken, fritidspedagoger men också buss-, spårvagns- och lastbilsförare, byggnads- och ventilationsplåtslagare, elektrikeryrken, golvläggare, hovmästare och servitörer, kockar och kallskänkor, kyl- och värmepumpstekniker och lokförare. Inom de flesta näringslivsorganisationer menar man att bristen på kompetens är en av de största framtida utmaningarna. Efter pandemin har frågan nått en kritisk punkt för besöksnäringen som, med ljus och lykta, söker efter arbetskraft. finns det cirka 46 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen med kopplingar till branschen. Av dessa är 15 500 personer inskrivna på Hotell- och restauranganställdas a-kassa. finns det 7 000 stycken lediga jobb inom branschen, vilket vittnar om en bugg i systemet. Utöver det är totalt 377 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen när det finns ”enkla” arbeten tillgängliga på den svenska arbetsmarknaden. Vi i har belyst problematiken och har ett antal förslag för att komma till rätta med problemet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att, inom sitt ansvarsområde, vidta för att hantera de brister som finns i matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare inom besöksnäringen?
fr · H911538 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:538 Möjligheter att tanka biogas av (M) till Klimat- och miljöminister (S) I den omställning av fordonsflottan som sker vill många företag bidra till omställningen, men tyvärr är inte alla kommuner tillräckligt snabba på att ordna detaljplaner och markanvisningar. skriver om åkerinäringen i som vill kunna ställa om sin fordonsflotta: ”är som ett svart hål för bilar som ska norrut, det kan tanka i , sedan finns närmaste ställe i , säger , ägare till , som har ett tjugotal bilar i sin park som alla kör längre körningar. Det handlar om lastbilar som körs på flytande naturgas (LNG) och flytande biogas (LBG), ett miljövänligare drivmedel. rullar drygt 350 bilar som körs på LNG och LBG på vägarna i och beräknas 250 till tas i bruk. Vi har ambitionen att bli fossilfria och har sökt, men det är svårt att beställa dem när vi inte vet när vi kommer att kunna tanka här i , säger , delägare i som förfogar över ett trettiotal bilar.” Tidningen skriver vidare: ”Målet på nationell nivå i är att minska koldioxidutsläppen från vägtransporter jämfört med nivåer. Från det att man beställt in lastbil som går på flytande gas tar det innan den är levererad. – Vi trodde att det här skulle kunna lösa sig snabbare och det är ju ingen direkt kostnad för kommunen. Vi kör våra bilar i ungefär och vill inte köpa nya dieselbilar för flera miljoner som vi sedan kanske inte får köra, säger .” Kommunerna spelar en viktig roll i att säkerställa att detaljplaner upprättas för tankstationer och eventuell markanvisning för att de privata åkerierna i ska kunna ställa om sin fordonsflotta. Jag vill därför ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser klimat- och miljöministern att vidta för att det ska bli lättare att tanka med flytande biogas på fler orter än ?
fr · H911539 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:539 Reservofficerares rätt till tjänstledighet av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare frågat och interpellerat försvarsministern om att underlätta och stärka reservofficerares möjligheter till tjänstgöring, bland annat genom att ge reservofficerare laglig rätt att få tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som GSS/T har. Det skulle enkelt kunna genomföras genom en ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. behandlade betänkande 2020/21:FöU8, biföll ett moderat motionsyrkande och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ge reservofficerare rätt till tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten. har det gått , och jag vill därför ställa följande fråga till försvarsminister : När avser försvarsministern och regeringen att återkomma med förslag på lagändring angående reservofficerares rätt till tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten?