ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111959 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1959 Terrorlöner från Palestinska myndigheten av (SD) till Statsrådet (MP) Palestinska terrorister och deras familjer fick mer än i betalning från Palestinska myndigheten. För att försvåra insyn gick utbetalningarna via PLO, Palestinska befrielseorganisationen. Det avslöjar Palestinian Media Watch. Det är i omvärlden både välkänt och väldokumenterat hur Palestinska myndigheten betalar ut så kallade terroristlöner till palestinier som begått terrorhandlingar mot judar och den israeliska staten. Likaså är det lika väldokumenterat hur Palestinska myndigheten i sina officiella dokument, sin kommunikation och sina läromedel använder sig av fruktansvärda antisemitiska skrivelser och budskap. Tidningen skriver att ”den palestinska statsbudgeten består till av biståndspengar (2018). tillhör de största givarna. uppgick det totala svenska biståndet i till . Det svenska biståndet går huvudsakligen genom multilaterala biståndsorgan, exempelvis via EU eller FN, och riktas till stor del till civilsamhället. En avsevärd del av det svenska biståndet går dock till Palestinska myndigheten. Till exempel går det genom EU direktstöd till Palestinska myndighetens löne- och pensionsutbetalningar. Biståndspengarna går rakt till löner och pensioner för skol- och sjukvårdspersonal. Men därmed frigörs medel för utbetalningar till terrorister.” Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att stoppa biståndet till för att hindra att dömda terrorister avlönas genom svenska skattemedel?
fr · H8111960 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1960 Domstolarnas belastningsgrad av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt årsredovisningen för domstolar innebar 2020 en stor ökning med en halv miljon nya mål till landets domstolar. Det har inneburit en ökning fler mål den senaste femårsperioden. Ökningen uppges i hög grad bero på ökat antal brottmål, ärenden om företagsrekonstruktion och pandemirelaterade mål kopplade till stöd med anknytning till pandemins effekter. Domstolarna har delvis ställt om genom en stor ökning av videokonferenssamtal i förhandlingar och ökad beredskapen kvällar och . anges andelen inställda förhandlingar ha ökat 2020 från . Enligt generaldirektör är utvecklingen inte hållbar. Mer resurser krävs för att upprätthålla rättssäkerheten och för att inte riskera att enskilda personer påverkas negativt. Utöver att antalet brottsmål ökat är det även fråga om pandemirelaterade mål. Verksamheten i domstolarna behöver fungera både utanför och under pandemin och för att behandla alla typer av mål som kommer i fråga. En ökning av antalet mål får inte orsaka att mål inte behandlas i rimlig tid. Rättssäkerheten ska vara hög, och enskilda ska inte drabbas negativt. Mot bakgrund av den rapporterat högre belastningsgraden för domstolar och problematiken som generaldirektören för lyfter vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att domstolsväsendet ska kunna upprätthålla en rättssäker verksamhet där mål behandlas och inte skjuts upp på grund av bristande resurser?
fr · H8111961 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1961 Ökningen av anmälda sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Flera rapporter har larmat om att barn är mer utsatta under pandemin. Våld i nära relation ökar, samtalen till ökade under jullovet och anmälningarna om sexualbrott mot barn under pandemiåret har ökat katastrofalt. Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. Hjärtat går i bitar när man läser eller hör om barn som utsätts för det mest avskyvärda man kan tänka sig. Tyvärr har anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen (Bulletin ). Det krävs ett kraftfullt agerande för att stoppa utvecklingen. Det ska inte finnas minsta tvivel om var samhället står i frågor om sexuella övergrepp mot barn. Menar vi allvar med att vi ska skydda barn mot vidriga brott måste effektiva metoder, skärpta påföljder och följder efter avtjänat straff införas. Det här är en fråga som jag är förvånad över att den inte lyfts som akut. Om inte politiken agerar kraftfullt kommer många fler barn att lida i det tysta. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt, och måste mer göras från samhällets sida för att säkerställa det. Helt uppenbart är de insatser som finns inte tillräckliga med tanke på hur utvecklingen ser ut. Att små barn blir utsatta för sådana vidriga brott som sexuella övergrepp och att anmälningarna om det ökat under pandemiåret är katastrofalt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka extra åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stoppa utvecklingen?
fr · H8111962 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1962 Om solceller av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) I dagens mark- och miljörätt har jordbruksmark en exceptionell status, i betydelsen att i avvägningar av ett väsentligt samhällsintresse värderas möjligheten till jordbruk som det mest skyddsvärda. Livsmedelproduktion är av naturliga skäl ytterst viktigt för ett gott samhälle. arbetar regeringen efter målsättningen att all svensk energiproduktion ska vara helt förnybar . Detta betyder att det måste till flexiblare regelverk och ökad öppenhet för att väga olika väsentliga intressen mot varandra. I finns landets bästa jordbruksmark. Men också ett stort behov av ökade investeringar i förnybar energiproduktion, nära medborgarna och företagen. Att elpriset är för högt och flaskhalsarna för många för elkonsumenter är uppenbart. Detta behöver åtgärdas. För att exempelvis tillfälliga solcellsparker ska kunna upprättas på och utan att marken tar skada behöver regeringen se över 3 kap. 4 §, så att förnybar energiproduktion kan betraktas som ett lika prioriterat samhällsintresse som livsmedelproduktion. Det kan till exempel gälla solcellsanläggningar. Solcellsanläggningar är inte permanenta installationer. Det bör därför gå att kombinera ambitionen om hög livsmedelsproduktion och biologisk mångfald med etablering av tillfälliga storskaliga solcellsparker. Installationer av solcellsanläggningar kan även kombineras med djurhållning med betande djur. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Arbetar ministern och regeringen för mer förnybar energiproduktion i genom förenklad och förbättrad lagstiftning som skulle möjliggöra installationer av solcellsparker på lantbruksjord?
fr · H8111963 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1963 Statens fastighetsverks uthyrningar av (SD) till Statsrådet (MP) rapporterar om hur president son, , hyrt in sig i House of , som ägs av , . ”Redan någon månad efter att flyttar in i House of blir det problem. Han har vid upprepade tillfällen släppt in besökare via en bakväg i strid med säkerhetsreglerna som säger att alla besökare måste passera huvudentrén och metalldetektorerna”, skriver . En av besökarna som gått bakvägen var en strippa, med vilken senare fick ett barn. Han har också släppt in en hemlös kvinna bakvägen. Vidare ska ha begärt extranycklar till byggnaden åt sin far president , styvmamma , farbror och ett sändebud för den korruptionsanklagade kinesiske affärsmannen . Presidentsonen hotades med vräkning. House of ska vara fönster mot och ligger på en tomt som har ett av absolut mest attraktiva lägen. Den angränsar mot ett parkområde och mot strandpromenaden längs med floden vid . Byggnaden rymmer i , två våningsplan med exklusiva office suites, varav ett kontor hyser den isländska ambassaden, och ett stort event center som drivs av , . Att ha sådana här hyresgäster i statens fastigheter riskerar att skada anseende. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra styrningen och kontrollen av Statens fastighetsverks uthyrningar?
fr · H8111965 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1965 möjlighet att importera elenergi av (M) till Statsrådet (S) energiförsörjning är mer beroende av utlandshandel . är vi nettoexportörer, men då vinden sviker och det är kallt är vi beroende av utländsk import av elenergi. Detta gör att vi nu är i en annan beroendeställning till andra länder, och detta beroende kan med nuvarande energipolitik inte bli mindre. Nedstängningen av har markant förändrat den svenska energibalansen. Till detta kommer en ökad elektrifiering av transporter och vår industri, med målet att minska vårt användande av fossila bränslen. Vår elimport kommer nästan uteslutande från andra EU-länder och , vilket är relativt stabila marknader. Men också EU håller på att ställa om sin energimix och har valt olika lösningar för att förhoppningsvis minska sina CO2-utsläpp. planerar att lämna sin till stora delar koleldade elproduktion för att ställa om till kärnkraft. importerar rysk fossil gas för att balansera upp sin vindkraft. Detta är två exempel på europeiska länders elproduktion. Detta gör sammantaget att vi kan förvänta oss stora förändringar, inte bara av vårt allt större elbehov utan också av att andra länders elbehov kan öka och förändras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken omvärldsanalys avser statsrådet att initiera för möjlighet att köpa upp elenergi till rimliga priser, då andra länder i EU nu förändrar sin energimix?
fr · H8111966 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1966 Miljö- och klimatmålen och livsmedelsstrategin av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Svensk mat är generellt sett mycket miljövänlig, och det är därför bra för miljön att mat som kommer från svenska livsmedelsproducerande företag konsumeras i betydligt större mängd. Svensk mat är klimatsmart mat, oavsett vad som väljs att lägga på tallriken. Om vi jämför med världssnittet ger svensk mjölkproduktion lägre utsläpp av växthusgaser och svensk nötköttsproduktion lägre utsläpp av växthusgaser. bönder bidrar inte till skövling av regnskog, de använder certifierad soja, och allt fler producerar även sitt eget protein. har energiförbrukningen i växthusodlingen av svensk frukt och svenska grönsaker, bär och blommor mer än halverats som användningen av fossila bränslen har minskat med . Svensk livsmedelsproduktion och betande djur är en förutsättning för biologisk mångfald och öppna landskap. Svenska livsmedel lämnar nästan ingenting kvar av kemiska växtskyddsmedel. Jämförelsevis använder exempelvis fem gånger så mycket växtskyddsmedel per hektar. Livsmedelsstrategin var ett historiskt beslut som togs av en enig riksdag . Strategin gäller oavsett vilken regering som styr. har svenska konsumenter blivit mer medvetna, och efterfrågan på svensk mat ökar, vilket är förståeligt när man vet hur mat produceras i olika delar av världen. Ändå har inte svenska lantbruk tillräckligt konkurrenskraftiga villkor, och det försvårar för lönsamheten för svenska livsmedelsproducenter. Ändå har inte livsmedelsproducenter sett någonting av livsmedelsstrategin på gårdsnivå, vilket är direkt kontraproduktivt om regeringen har för avsikt att nå målen i livsmedelsstrategin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta inom sitt beredningsområde för att ska nå miljö- och klimatmålen och därmed också bidra till att uppfylla livsmedelsstrategin?
fr · H8111967 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1967 Åtgärder mot antibiotikaresistens av (M) till Socialminister (S) WHO har utlyst nödläge på grund av virus vid sex tillfällen. Alla tillfällen har berott på svåra virusinfektioner. Att pandemin orsakad av covid-19 är ett nödläge råder inget tvivel om, och vi hoppas alla på att vaccinet ska hjälpa mänskligheten genom detta nödläge. WHO har larmat om att antibiotikaresistens kommer att bli ett ännu större problem än covid-19. kommer den årliga dödligheten på grund av antibiotikaresistens att vara högre än vad vi nu sett av covid-19. Vi kommer att uppleva ett ohyggligt lidande i det nödläge som antibiotikaresistens kommer att förorsaka, om vi inte agerar rättrådigt och snabbt. Vi kan redan nu se i våra grannländer vad multiresistent tbc förorsakar på nära håll, på andra sidan . har flera antibiotikasorter använts på ett felaktigt sätt inom både sjukvården och lantbruket. Detta har lett till en snabb utveckling av motståndskraftiga bakterier som gör att tidigare lättbehandlade infektioner nu kan bli livshotande. har lite gjorts från sjukvårdssektorn, lantbrukssektorn, beslutsfattarna och läkemedelsindustrin för att stoppa felanvändningen av antibiotika och spridningen av de motståndskraftiga bakterierna. Läget har därför blivit akut. Det är viktigt med ett globalt ansvarstagande, men vi har också ett ansvar att göra allt vi kan även nationellt. I har vi genom gott samarbete mellan lantbrukare och myndigheter samt genom god djuromsorg som fokuserar på friska djur den lägsta förbrukningen av antibiotika i djurhållningen inom EU. Exempelvis har mer än 8 gånger så hög förbrukning, och på används 35 gånger mer antibiotika än i . Svenska lantbrukare ger antibiotika till de djur som är sjuka; i och övriga världen ges antibiotika till hela besättningar i syfte att hålla dem friska, men även i tillväxtfrämjande syfte och som ersättning för god djuromsorg och goda hygienåtgärder. Vårt svenska lantbruk är bra för folkhälsan. tog en enig riksdag beslut om en svensk livsmedelsstrategi i syfte att öka vår svenska livsmedelsproduktion. Strategin sträcker sig ända oavsett vilken regering som regerar. Ännu har inte lantbrukarna på gårdsnivå sett något resultat av strategin för att göra det lönsammare. Men strategin är även av stor vikt för folkhälsan. Om fler måltider kom från svenskt lantbruk i stället för att importeras från länder med högre antibiotikaanvändning skulle det göra stor skillnad i bekämpningen av antibiotikaresistensen, Min fråga till socialminister blir därför: Vad tänker ministern vidta för åtgärder inom sitt verksamhetsområde för att minska antibiotikaresistensen?
fr · H8111968 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1968 Säkra transporter för säkra livsmedel av (M) till Infrastrukturminister (S) Höghastighetsbanan, denna gökunge som tränger undan viktiga satsningar på befintlig infrastruktur, är en miljardrullning utan kontroll. Dessa miljarder borde i stället gå till upprustning av befintlig infrastruktur. En enig riksdag tog ett historiskt beslut om en svensk livsmedelsstrategi . lantbrukare hade stridit för en sådan när beslutet äntligen togs. Strategin, som syftar till att öka livsmedelsproduktionen i , sträcker sig och ska gälla alldeles oavsett vilken regering som regerar i nationen. För att kunna nå upp till målen i strategin om en ökad livsmedelsproduktion är det oundvikligt att också tillse att transporter av de producerade livsmedlen kan ske tryggt, säkert och på ett tillräckligt snabbt sätt. Då blir underhållen på de mindre vägnäten och de mindre järnvägarna i till exempel , och norra extremt viktiga att genomföra skyndsamt. Det finns ett tungt ansvar som åligger hela regeringen att genomföra målen i livsmedelsstrategin. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Villka åtgärder avserministern att vidta för att rusta upp infrastrukturen och därigenom underlättatrygga, säkra och snabba transporter?
fr · H8111969 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1969 En höghastighetsjärnväg av (M) till Infrastrukturminister (S) Det är stora summor som ska fram för att bygga höghastighetsjärnväg. beräknas järnvägen kosta att bygga, och underhållskontot landar på . Enligt beräkningar ska skattebetalarna stå för av denna summa. Tittar man på den samhällsekonomiska kalkyl av höghastighetsjärnvägen som är framtagen enligt Sverigeförhandlingen och gjord av så ser man att det är till stora kostnader och med långt mindre nyttor som detta projekt beskrivs. Den största nyttan ska vara minskad restid för resenären. Från till beräknas restiden minska . Det finns en alternativ kostnad till detta och det handlar om såväl utveckling av andra resesätt och om vad det innebär för att ha järnväg som har ett stort underhållsbehov redan som att kunna ha järnväg som får bättre funktion och som stannar såväl lokalt som regionalt för arbete och tillväxt i regionerna. Här behövs det redan rejäla investeringar. riktar i sin rapport tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnvägar (RiR 2019 31) skarp kritik mot underlag för höghastighetsbanan på flera viktiga punkter (Nya stambanor i plan 2018–2029 – Utbyggnadsstrategi för höghastighetsjärnvägar (, TRV 2017/32405). Enligt karakteriseras planeringen av ”en bakvänd beslutsordning som genom inlåsningar riskerar att leda till samhällsekonomiskt ineffektiva lösningar”. Den enorma investering som planeras för en höghastighetsbana i bland annat skulle med all tydlighet i stället kunna användas för att effektivisera det befintliga järnvägsnätet. Inte heller är det billigt att lägga räls. Det kräver ett betydande passagerarunderlag för att det ska vara lönsamt. ”Efter en omfattande analys säger vi därför nej till höghastighetsbanorna. De riskerar tränga undan viktiga framtidsinvesteringar som på riktigt kan lyfta ”, skriver 2019. I en debattartikel i med rubriken en förlustaffär skriver , , , , Per Kågeson och att höghastighetsbanorna inte kommer att betala tillbaka klimatskulden från själva byggandet av dem förrän mot slutet av århundradet. Levande landsbygd heter det, och då behöver också de olika orterna hänga samman för utvecklingspotential mellan stadskärnorna. Pro coronapandemin behöver såväl lokalsamhällena och regionerna ha en infrastruktur som gynnar arbetsmarknaden. Då är man mindre betjänt av ett tåg som inte stannar mer än på ett fåtal ställen när det finns ett stort uppbyggt behov av restaurering och utveckling av den nära och reguljära infrastrukturen. Dessutom går förslag för dragning av höghastighetsjärnväg genom mycket gammal kulturbygd som har fått vara orörd i . Detta är en bygd som har oersättliga kultur- och naturvärden såsom vulkan, rödlistad flora och fauna och pilgrimsled (källa) . Det finns industrihistoria med stenbrytning som bland annat kan kopplas till . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser minister mot bakgrund av det som har framförts lyssna av och ta ett omtag om frågan kring en höghastighetsjärnväg i och landet till förmån för en smartare och mer effektiv lösning för järnvägen?
fr · H8111970 · 2021-02-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:1970 placering i den globala gruvrankningen av (M) till Näringsminister (S) släppte den årliga gruvrankningen Annual Survey of 2020. störtdyker på den globala gruvlistan. låg på plats 8 och landar på plats 36. får en alltmer medioker plats och hamnar efter länder som , och . Att nu sjunker är ingen slump. Det är omvittnade problem med långa handläggningstider och ofta och återkommande synpunkter kring hur olika myndigheter agerar. Det är också viktigt att notera att näringsministern har fällts av , , för sitt och regeringens hantering av ansökan om en tänkt järnmalmsgruva i i kommun. KU kunde bland annat konstatera att regeringen inte gjort några synbara aktiviteter för att föra ärendet fram mot ett beslut. Ett annat uppmärksammat fall rör ansökan om en tänkt brytning av koppar i Laver i kommun. Sent, dagen före , smög regeringen ut sitt beslut som väntat på . Näringsministerns och regeringens hantering av ärendena Kallak och Laver har olyckligtvis kommit att skada allvarligt. Hanteringen har återkommande lyfts fram som avskräckande exempel. Resultatet av regeringens gruvpolitik syns nu i gruvrankningen. Det får konsekvenser. Gruv- och mineralbranschen är helt beroende av en välkomnande attityd, snabb hantering och långsiktighet. Bra möjligheter för gruvverksamhet är dessutom avgörande för att få material som behövs i den gröna omställningen i allt från batterier till förnybar energi. går tydligt åt fel håll. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta med anledning av att störtdyker i den årliga internationella gruvrankningen?
fr · H8111971 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1971 Gotlandstrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) har varit en naturlig hamn för Gotlandstrafiken . finns det stor oro i att regeringen håller på att förändra detta och slopa trafiken till . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är oron i befogad, och har ministern tänkt att ta bort som hamn för Gotlandstrafiken?
fr · H8111972 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1972 rankning som gruvnation av (M) till Näringsminister (S) rasar nu från att ha haft en placering på tio-i-topp-listan . har rasat till plats 36 på rankning när det gäller listan över attraktiva gruvnationer. I artikeln framgår att enligt Svemin påverkas såväl klimatomställningen som vår välfärd av raset på rankningen. 2019 exporterades , metall och mineraler till ett värde av , dvs. Därtill exporterades modern gruvteknik för mer än från företag med stark förankring i . Gruvbolag vill investera och framtidssatsa i för att utvinna metaller för att klara klimatomställningen. Uppenbart är att regeringens gruvpolitik nu hindrar detta med bland annat omfattande tillståndsprocesser. Det stora fallet på rankningslistan när det gäller attraktiva gruvnationer är alarmerande, och regeringen måste agera för att klara svenska arbetstillfällen och tillväxt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att återigen ska bli en attraktiv gruvnation för ökade investeringar och fler jobb i ?
fr · H8111973 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1973 Ett starkare näringsliv efter pandemin av (M) till Näringsminister (S) har i ett internationellt perspektiv en hög arbetslöshet. Enligt var av vår befolkning arbetslösa ; genomsnittet för EU:s 27 länder ligger på . Den höga arbetslösheten kan delvis förklaras av effekterna av pandemin, men den har ju drabbat hela EU-området och det finns ingen anledning att vi då ska ligga högre än genomsnittet. Dessutom låg över EU-snittet redan före pandemin. Vi vet att arbetslöshet är den största fattigdomsfällan och leder förutom till en dålig ekonomi här och till en lägre livsinkomst och därmed också en lägre pension. Arbetslöshet skapar klyftor i samhället och leder till utanförskap. går ut i pressen och lyfter sin oro för de ökade klyftorna i samhället och för att just LO-gruppen skulle drabbats hårdare av försämrad ekonomin under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka det svenska näringslivet och utbudet av jobb efter pandemin?
fr · H8111974 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1974 Kyrkoantikvarisk ersättning av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Många församlingars ekonomier har försämrats . Medlemsantalet minskar som en stor del av församlingarnas underhållskostnader bekostas av medlemmarna. Enligt kulturminneslagen är dessutom många kyrkor värda ett extra skydd. Församlingarna kan förvisso ansöka om kyrkoantikvarisk ersättning vid renoveringsbehov, men långt ifrån alla beviljas. Landets kyrkor utgör en viktig del av vårt samlade kulturarv. Att renovera, bevara och vårda våra kyrkomiljöer är ett nationellt intresse, oavsett hur församlingarnas ekonomier ser ut. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser regeringen att göra för att de församlingar med renoveringsbehov som inte får ta del av kyrkoantikvarisk ersättning ska ha möjlighet att bevara och vårda kyrkomiljöerna?