ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912275 · 2021-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:275 av (SD) Kalkyler för brobyggen har frågat finansministern om hon och regeringen avser att förändra beräkningskalkylerna för brobyggnationer som ersätter färjor för att skapa bättre möjligheter till arbetspendling och bättre miljö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen bedömer att den rådande ordningen, där expertmyndighetens bedömning avgör lånevillkoren, är den rimligaste ordningen och bör därför bibehållas. Det ankommer på att utvärdera om beräkningskalkylerna är adekvata för ändamålet.
frs · H912276 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:276 (V) terrorstämpling av palestinska organisationer har frågat mig hur jag avser att agera för att ska återkalla terroriststämplingen av sex palestinska människorättsorganisationer. Civilsamhället är en nyckelaktör i arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och hållbar utveckling i alla länder, inklusive . ser med oro på det snabbt krympande utrymmet för palestinska civilsamhällsorganisationer. Varken eller andra givare hade någon förhandsinformation om beslut att terroriststämpla några av mest välkända civilsamhällsorganisationer. Flera av dessa får stöd från FN, EU, och andra viktiga givare. Tillsammans följer vi upp beslutet med för att få mer information om grunderna till listningarna. anklagelser om felaktig användning av svenska biståndsmedel till palestinska civilsamhällsorganisationer har efter noggrann granskning inte kunnat styrkas. står bakom det uttalande som gjordes EU:s talesperson .
frs · H912277 · 2021-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:277 av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att den kostnad som tas ut i avgifter inte blir dubbelt så hög som i avtalet och att halva avgiften för nya går till att administrera avgiftsuttaget, så som det var tänkt från början. finansieras dels genom statliga medel, dels genom lån som återbetalas genom broavgifterna. I avtalet som tecknades av parterna regleras att en broavgift ska täcka två tredjedelar av kostnaderna, medan resterande del ska finansieras med statliga medel. Det ingår som en del i de berörda myndigheternas ansvar att löpande se över avgiftssystemen och se till att kostnaderna för dessa hålls på en så rimlig nivå som möjligt. Det ankommer på parterna att ta ansvar för det avtal de ingått.
frs · H912278 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:278 av (SD) Naturreservat på har frågat mig om det som sker genom i är att betrakta som regeringens vilja eller om agerar egenmäktigt, och om jag avser vidta några åtgärder i frågan. Frågan rör enligt att föreslår att delar av riksintresset för Cementas kalkbrytning ska bli naturreservat för att skydda två hotade arter, nipsippa och väddnätfjäril. har i uppdrag från regeringen att arbeta för att nå miljömål och skydda värdefull natur som naturreservat. Inom ramen för detta uppdrag gör som myndighet sina egna bedömningar. Regeringen får inte lägga sig i hur myndigheter beslutar i enskilda ärenden. Ett överklagande kan ställas till regeringen som då prövar beslutet. hade ett tillstånd som löpte ut . Regeringen har löpande kontakt med berörda branscher om hur situationen utvecklas. Arbetet är inriktat mot att minska risken för allvarliga samhällskonsekvenser, både .
frs · H912279 · 2021-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:279 av (M) En ny fast förbindelse över har frågat mig när och hur jag avser att gå vidare när det gäller en ny fast förbindelse över . Regeringen fördelade 2018 medel till en strategisk analys angående en ny fast förbindelse över . Studien har genomförts av det svenska i samarbete med Danska Vejdirektoratet och . Regeringen presenterade en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt uppgår ramen till för perioden –2033. Jag kan i sammanhanget notera att föreslog mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur. har uppdraget att ta fram ett förslag till en nationell plan för utveckling av infrastrukturen för perioden –2033. ska redovisa sitt uppdrag . Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022. Att de gränsöverskridande transporterna fungerar väl är viktigt för både tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder och infrastrukturens kvalitet har stor betydelse för att stärka den internationella konkurrenskraften. Behovet av kapacitet och redundans för godstrafiken över är frågor som jag följer noga. Jag har en löpande kontakt med min danska kollega och en god dialog i dessa frågor. Jag uppskattar också det starka engagemang som finns i frågorna i .
frs · H912280 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:280 av (M) Begränsning av familjekretsen har frågat mig om jag avser verka för att familjekretsen inom ramen för EU:s kommande asyl- och migrationshanteringsförordning ska begränsas till att omfatta underåriga. I enlighet med den i förankrade ståndpunkten har regeringen välkomnat kommissionens förslag och utgångspunkten att det gemensamma europeiska asylsystemet ska bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna. Det är avgörande för ett fungerande gemensamt system att alla medlemsstater bidrar och tar ansvar, samt att en medlemsstat som utsätts för ett högt migrationstryck får stöd. Asylsystemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Det är också viktigt att det bidrar till en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen. Det är vidare viktigt att sekundära förflyttningar motverkas vilket är ett av syftena med förslaget att utöka ansvarskriterierna. förslag till en utökad familjedefinition som omfattar syskon utgör en viktig pusselbit för helheten och för balansen mellan ansvar och solidaritet i förordningsförslaget. Regeringen avser att verka för att förslagen i pakten i sin helhet ska bli väl balanserade.
frs · H912281 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:281 av (M) Rabatt vid historiskt hög invandring har frågat mig om jag avser att arbeta för att , och andra länder, i EU:s kommande asyl- och migrationshanteringsförordning ska kunna tillgodoräkna sig sitt mottagande av asylansökningar i stället för förslag . I enlighet med den i förankrade ståndpunkten har regeringen välkomnat kommissionens förslag och utgångspunkten att det gemensamma europeiska asylsystemet ska bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna. Det är avgörande för ett fungerande gemensamt system att alla medlemsstater bidrar och tar ansvar, samt att en medlemsstat som utsätts för ett högt migrationstryck får stöd. Asylsystemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Det är viktigt att solidaritetsmekanismen utformas på ett ändamålsenligt sätt och att det säkerställs att en medlemsstat som behöver hjälp får de stödinsatser som behövs. Det är också viktigt att den bidrar till en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen. En annan del som ska bidra till att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande är förslaget att en medlemsstat som bedömt dubbelt så många asylansökningar per capita som EU-genomsnittet ska få sin andel av solidaritetsåtgärderna nedsatt . Även förslaget att ansvarskriterierna för utfärdade viseringar och uppehållstillstånd, samt olaglig inresa, ska förlängas ska bidra till en bättre balans mellan medlemsstaterna. Det innebär att den medlemsstat där en olaglig inresa skett, eller som har utfärdat en visering eller ett uppehållstillstånd, ska ansvara för en asylsökande under en betydligt än vad som gäller . Detta är ett starkt svenskt intresse. Regeringen avser att verka för att förslagen i pakten i sin helhet ska bli väl balanserade.
frs · H912282 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:282 av (SD) Behov av ökade resurser vid vägkontroller har frågat mig på vilka sätt jag avser att möta ökningen av cabotage. Regeringen har låtit en utredare kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten på yrkestrafikområdet och ta fram förslag om detta. Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg har lämnat över betänkandet Kontroller på väg till regeringen. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . Regeringen beslutade sanktionsavgifter vid otillåtna cabotagetransporter i syfte att öka regelefterlevnaden. Sanktionsavgiften höjs från till . Förordningsändringarna innebär också att det nu preciseras vad som menas med en cabotagetransport enligt EU:s godsförordning. Även beställaransvaret justeras för att göra det tydligt att en otillåten transport inte behöver vara avslutad för att beställaren ska kunna hållas ansvarig. Det här är kraftfulla förslag för att minska de illegala transporterna på våra vägar. redovisade det uppdrag som den fick att utveckla myndighetens trafikarbete, inklusive kontroller av yrkestrafiken. Antalet ärenden avseende exempelvis olaga cabotage hade ökat med jämfört med . Antalet ärenden förefaller fortsätta öka även . Det är glädjande att uppger att trafiksäkerhetsarbetet prioriteras högt i myndigheten. Det är också positivt att myndighetens kontroller av yrkestrafiken väsentligt har ökat . till antalet genomförda kontroller ligger flera kontrollslag, t.ex. kontroll av kör- och vilotider samt flygande inspektion av nyttofordon, på en nivå som väl överstiger de åtaganden som anges i tillämpliga EU-direktiv. Det är viktigt att antalet kontroller av yrkestrafiken fortsätter att öka, så det är välkommet att myndigheten redovisar i rapporten att resursen för kontroll av yrkestrafiken kommer att utökas . För att ytterligare förbättra situationen på vägarna behövs det dessutom en tillgänglig polis. Här utgör utbyggnaden av en central del och regeringen genomför en historisk satsning på myndigheten. Målet är att från ingången av 2016 till utgången av 2024 öka antalet polisanställda med 10 000, och hade antalet anställda ökat med 7 000. Enligt är det möjligt att nå målet. Utbyggnaden av kommer att leda till en faktisk ambitionsökning i trafiksäkerhetsarbetet och därmed kontroller av yrkestrafiken eftersom alla poliser i yttre tjänst utför kontroller i trafiken. Men låt mig vara tydlig. Trots tillskjutna resurser och flera pågående initiativ sträcker sig regeringens ambitioner längre vad gäller situationen på vägarna. Vi har ett ambitiöst etappmål om att antalet omkomna i trafiken ska halveras till 2030 och arbetet för en rättvis konkurrens och goda arbetsvillkor inom åkerinäringen utvecklas ständigt.
frs · H912283 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:283 av (L) Specialinriktade program i gymnasieskolan har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli lättare att erbjuda fler inriktningar inom specialutformade program och för att arbete med ämnesplanerna bättre håller aktualitet. Till att börja med kan jag konstatera att specialutformade program avvecklades av Alliansregeringen för i samband med reformen av gymnasieskolan 2011. I det betänkande som låg till grund för reformen, – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27), konstaterades bl.a. att den lokala friheten hade lett till bristande likvärdighet och en otydlighet om vad utbildningar leder till. Utredaren angav vidare att specialutformade program ofta inrättades i konkurrenssyfte för att locka till sig elever. Utredaren beskrev den dåvarande situationen som präglad av en mycket stark producentstyrning i stället för att gymnasieskolan genomförde ett uppdrag som formuleras av den statliga politiska nivån. Det innebar, enligt utredaren, att förutsättningarna att genomföra en nationell skolpolitik hade försvagats. Efter dialog med berörda branscher konstaterade utredaren att den dåvarande profileringen av utbildningar, i konkurrens om elever, inte svarade mot branschernas behov. I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) konstaterade även regeringen att det stora utbudet av utbildningar kan bidra till att elever, föräldrar och avnämare har svårt att både förstå vad olika utbildningar leder till och bedöma vad eleven kan efter utbildningen. framhöll den dåvarande regeringen vikten av en viss flexibilitet för anpassning till lokala och regionala behov. a. den bakgrunden beslutade att specialutformade program skulle avskaffas och ersättas av en möjlighet för huvudmän att ansöka om nationellt kvalitetssäkrade särskilda varianter. Den ordning som infördes innebär att granskar ansökningar om särskilda varianter. Om det är en enskild huvudman som ansöker är även inblandad i processen. Några ändringar när det gäller möjligheten för huvudmän att ansöka om lokala avvikelser från vad som annars gäller är inte planerade. Jag delar uppfattning att det är angeläget att innehållet i gymnasieskolans utbildningar uppdateras i takt med utvecklingen. ska enligt sin instruktion utforma och kontinuerligt utveckla ämnesplaner. ansvarar vidare för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. Jag anser att dessa råd är viktiga forum för att myndigheten med hjälp av branscherna ska kunna följa behovet av utveckling av olika yrkesutbildningar. Regeringen beslutade propositionen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper (prop. 2021/22:36) med förslag till ändringar i betygsystemet. Bland annat föreslås att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i gymnasieskolan. Syftet med förändringarna är att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper och främja deras kunskapsutveckling. genomför därför en omfattande översyn av samtliga ämnesplaner för gymnasieskolan och jag erfar att myndigheten diskuterar behovet av uppdatering av innehållet i ämnesplanerna med berörda branscher.
frs · H912284 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:284 av (L) Arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att öka flexibiliteten mellan anslagsposterna i Arbetsförmedlingens anslag och för att skapa en större träffsäkerhet för myndighetens utnyttjande av anslagna medel för arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I frågan anges att Arbetsförmedlingens senaste utgiftsprognos visar att myndigheten beräknas återlämna . I sammanhanget är det viktigt att påpeka att av detta avser rättighetsstyrda utgifter såsom arbetslöshetsersättning, nystartsjobb och etableringsersättning. avser arbetslöshetsersättning, vilket hänger ihop med en snabbare återhämtning på svensk arbetsmarknad efter pandemin och är i grunden mycket positivt. Trots detta är situationen på arbetsmarknaden fortsatt problematisk med en hög arbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Regeringen har därför i höstbudgeten föreslagit stora satsningar på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Vid styrningen av hur anslag får användas behövs alltid en avvägning mellan myndighetens behov av flexibilitet samt regeringens och behov av att kontrollera hur skattemedel används. Arbetsförmedlingen har stor flexibiliteten i medelsanvändningen. Regeringen detaljstyr inte resurserna för olika insatser inom anslagen och det finns stora möjligheter för myndigheten att använda medlen utifrån de behov som finns på arbetsmarknaden och hos de arbetssökande. Arbetsförmedlingen har också möjlighet att använda under anslaget för programkostnader för ersättning till deltagare i program och vice versa kan medel för ersättning till deltagare användas för programkostnader. Anledningen till anslagssparandet för särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga beror inte på bristande flexibilitet. Det beror främst på att pandemin har försvårat delar av det som normalt krävs i beslutsfattandet av lönebidragsanställningar. Pandemin har minskat arbetsgivares förutsättningar att anställa ny personal och det har varit svårt för arbetsförmedlare att göra arbetsplatsbesök. I takt med att restriktioner hävs bör detta kunna påverka utvecklingen av antalet nya beslut i positiv riktning. Jag följer utvecklingen löpande och delar självklart uppfattningen att det är viktigt att avsatta medel för denna målgrupp utnyttjas fullt ut utifrån det stora behov som finns. Detsamma gäller för övriga insatser inte minst för att få ner långtidsarbetslösheten.
frs · H912285 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:285 av (C) Åtgärder för att stärka energigemenskaper har frågat mig vilka åtgärder statsrådet och regeringen kan tänka sig att vidta innan mandatperiodens slut, i , såväl som i EU-förhandlingar, för att stärka energigemenskaper. Jag välkomnar det stora engagemang som finns hos privatpersoner, kooperativ, andra föreningar och näringsliv för att hitta lösningar på våra gemensamma utmaningar på energiområdet. Ett sätt kan vara att organisera sig som en energigemenskap. Medborgarenergigemenskaper och gemenskaper för förnybar energi är två benämningar på energigemenskaper som har introducerats i det s.k. elmarknadsdirektivet respektive det omarbetade förnybartdirektivet. Syftet med medborgarenergigemenskaperna är enligt elmarknadsdirektivet att erkänna vissa kategorier av medborgerliga energiinitiativ på unionsnivå, såsom medborgarenergigemenskaper, för att ge dem en gynnsam ram, rättvis behandling, lika villkor och en välavgränsad katalog av rättigheter och skyldigheter. Någon direkt motsvarande text finns inte i det omarbetade förnybartdirektivet, men liknande resonemang återfinns på flera ställen. De två rättsakterna kommer att implementeras i , inklusive bestämmelserna om energigemenskaper, och frågan bereds inom .
frs · H912286 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:286 av (C) ANDT-strategin har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säker-ställa att den av beslutade inriktningen inom detta politikområde får genomslag hos såväl myndigheter som i inter-nationella sammanhang i väntan på att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till strategi. Alkohol, narkotika, doping, tobak och nikotin samt spel om pengar är centrala områden för folkhälsan. Regeringens folkhälsopolitik inom alkohol, narkotika, doping, tobak och nikotin samt spel om pengar utgår fortfarande från de av antagna målen för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop.2010/11:47) och för samhällets insatser mot spelberoende (prop.2002/03:145). Jag anser precis som att det är viktigt att omhänderta tillkännagivanden. Regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H912287 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:287 av (C) Snabbare och riktad utbyggnad av havsbaserad vindkraft har frågat mig hur jag tänker arbeta för att öka farten i tillståndsprocessen för elområde fyra. Regeringen gör flera insatser för att ledtiderna i tillståndsprocesserna ska kunna förkortas. Till exempel har fått i uppdrag att, tillsammans med Lantmäteriet och länsstyrelserna, utveckla och testa nya arbetssätt och parallella processer för kortare ledtider för elnätsutbyggnad. Detta är i linje med den pilotverksamhet som föreslår. Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop.2021/22:1 utg.omr. 21) en ökning av anslaget till med just för att kunna fortsätta arbetet med att förkorta ledtiderna för tillståndsprocesser. När det gäller att specifikt välja ut projekt för havsbaserad vindkraft inom ett elområde ser jag flera svårigheter. Exempelvis så är det inte () själva som avgör var vindkraftsparkerna kommer att uppföras utan det är upp till projektörerna. Däremot är det viktigt att förutsättningarna för anslutning är tydliga för vindkraftprojektörerna när har fått i uppgift att bygga ut transmissionsnät till områden inom Sveriges sjöterritorium. Därför har regeringen gett i uppdrag att tydliggöra just detta.
frs · H912288 · 2021-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:288 av (SD) Tolktjänster har frågat mig om regeringen avser att utreda fler möjliga finansieringsmodeller i syfte att underlätta möjligheten för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet att få och behålla ett arbete. Det är viktigt att kompetensen kan tas tillvara hos alla i arbetslivet. Det kräver en väl fungerande kommunikation mellan arbetsgivare och arbetstagare. En tolk kan bidra till detta. Tolktjänst är en samhällsservice för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Tolktjänst ökar möjligheterna till delaktighet och inflytande i samhället genom att bidra till ömsesidig kommunikation, information och erfarenhetsutbyte mellan döva, hörselskadade och hörande människor. Tillgången till en väl fungerande tolktjänst är en fråga om mänskliga rättigheter men också en språkpolitisk och funktionshinderspolitisk fråga. tillsatte regeringen utredningen tolktjänst för jämlikhet och delaktighet (dir. 2020:79). Utredaren ska göra en fördjupad analys av förslagen i betänkandet En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxen-döva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2011:83) samt i departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning (Ds 2016:7). Utredaren ska också ta fram en handlingsplan för den långsiktiga utvecklingen av tolktjänsten och lämna nödvändiga författningsförslag. Som framgår av direktiven till utredningen ska utredaren beakta förslag inom bl.a. regelstyrning och finansiering samt ansvarsfördelning mellan olika aktörer på området. Uppdraget ska redovisas . Därefter kommer utredarens förslag att beredas och regeringen ta ställning till eventuella behov av förändringar.
frs · H912289 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:289 av (SD) Den svenska evakueringsinsatsen i har frågat mig om jag avser tillse att även den svenska evakueringsinsatsen, med beskrivna brister, kommer innefattas i en kommande bred utvärdering av den långa svenska Afghanistaninsatsen. De senaste 20 årens svenska engagemang i ska utvärderas. Former och omfattning för en bred utvärdering bereds i .
frs · H912290 · 2021-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:290 av (SD) Våld mot äldre har frågat mig om jag och regeringen avser att ta fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten och förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre. Att arbeta aktivt för att upptäcka våld, att ge insatser efter behov och att följa upp insatserna är centrala uppgifter för vård och omsorg. Kommunernas socialnämnder har också detta ansvar vad gäller våld i nära relationer. Av föreskrifter följer att socialnämnden då ska beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. ålder eller funktionsnedsättning. Även vårdgivare har ett utpekat ansvar i samma föreskrift att ha kunskap och rutiner att arbeta för att upptäcka våld och anmäla det till . Regeringen beslutade om att –2022 fördela medel för att utveckla och hälso- och sjukvårdens arbete mot bl.a. våld i nära relationer. ska även tillhandahålla och kvalitetssäkra kunskaps- och metodstöd, så kallat kompetensstöd. Regeringen har förstärkt finansieringen av uppdraget som 2020 sammantaget omfattade . Enligt den senaste uppföljningen av utvecklingsmedlen har kommunerna använt medlen till att bland annat utveckla insatser för våldsutsatta kvinnor och för våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning. Regeringen har även gett Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete på detta område. Inom ramen för uppdraget ingår att genomföra tillsynsinsatser med utgångspunkt i bl.a. föreskrifter och allmänna råd. Ökad kunskap om och vårdgivarnas arbete är en bra grund för fortsatt arbete mot våld i nära relationer. Brott som äldre personer är särskilt utsatta för på grund av sin ålder är bedrägerier och stölder. För att minska otryggheten i samhället måste både brotten och brottens orsaker bekämpas. Under förra mandatperioden tog regeringen fram ett nytt nationellt brottsförebyggande program – Tillsammans mot brott, och arbetet med att genomföra programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Regeringen fortsätter vidta åtgärder för att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Utredningen om kommunernas brottsförebyggande ansvar har sett över hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande, och betänkandet har remitterats och förslagen bereds i .