ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121210 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1188 av Boriana (M) Stöd till och fråga 2020/21:1210 av (SD) Svenska insatser och stöd till Boriana har frågat mig om jag kommer att agera för att regeringen ska bistå att möta de behov som uppstått till följd av , till följd av ekonomiska utmaningar samt till följd av covid 19-pandemin, och i så fall på vilket sätt. har frågat mig om jag avser att öka insatserna för och stödet till , och i så fall på vilket sätt. Jag besvarar frågorna samlat. Mot bakgrund av den positiva demokratiska utvecklingen och ökade reformviljan i inledde 2019 ett bilateralt reformsamarbete med landet. Fram till dess hade utvecklingssamarbetet med varit begränsat till regionala insatser kopplade till EU:s Östliga partnerskap (Öst-P). En rad insatser pågår nu för att främja ekonomisk utveckling, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Det bilaterala programmet är fortfarande under uppbyggnad och stödet väntas fortsätta att öka i omfattning . Vad avser covid-19-pandemin, som både Boriana och särskilt nämner, så bidrog bland annat med finansiering av sjukvårdspersonal för att bistå i hanteringen av pandemin. EU är den största givaren av utvecklingsbistånd till . EU:s stöd fokuserar bland annat på demokrati och mänskliga rättigheter, ekonomisk utveckling och jobbskapande, samhällsstyrning, miljö samt utbildning. Särskilda medel uppgående till har också tilldelats för att hantera covid 19-pandemin inbegripet de ekonomiska konsekvenserna för landet. Vad avser konsekvenserna av den uppblossade konflikten kring bidrog med till Internationella rödakorskommitténs (ICRC:s) humanitära arbete i konfliktområdet, inklusive . bidrog även till Rädda barnens humanitära insatser i med . Givet att de humanitära behoven alltjämt kvarstår kommer det sannolikt finnas skäl för att stödja humanitär verksamhet i området, inklusive i , . ger också bland annat stöd till organisationen till Kvinna för att stärka kvinnors roll i fredsprocessen kring . Regeringen följer utvecklingen i nära.
frs · H8121211 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1211 av (SD) Full kostnadstäckning för kollektivtrafiken har frågat mig hur regeringen motiverar att den inte helt och hållet kompenserar kollektivtrafiken för det ekonomiska bortfall som den minskade biljettförsäljningen till följd av restriktionerna under coronapandemin har medfört. Den pågående pandemin ställer krav på att kollektivtrafiken kan nyttjas på ett säkert sätt för att undvika smittspridning. Ansvaret för att finansiera och upprätthålla den lokala och regionala kollektivtrafiken vilar emellertid på kommuner och regioner. För att regioner och kommuner ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken har ett särskilt stöd på sammanlagt inrättats. Utöver detta har det tillförts till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav föreslås som ett permanent tillskott. har ytterligare tillförts. De generella bidragen innebär att medel står till buds hos regionerna för att användas bland annat för åtgärder som kan komma kollektivtrafiken till del. Regeringen kommer vara noga med att de skattemedel som i budgeten avsätts för biljettintäkter under coronapandemin kommer ut i verksamheterna. Det är viktigt för att bidra till upprätthållande av trafik i en omfattning som kan motverka smittspridning ombord.
frs · H8121212 · 2021-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1212 av (SD) Sjukersättning vid ej medicinskt betingade skönhetsoperationer har frågat socialministern om hon och regeringen avser att vidta åtgärder för att kostnaderna för frånvaro från arbete på grund av rena skönhetsoperationer och icke medicinskt betingade ingrepp inte ska läggas på arbetsgivare och samhälle. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I förarbetena till nuvarande lagstiftning uttalas beträffande sjukdomsbegreppet att utvidgningar av sjukförsäkringens ersättningsområde kan ske genom att domstolarna skapar eller ändrar rättspraxis eller genom att fattar beslut om att ändra regelverket. Vad som avses med sjukdom har successivt utvecklats genom praxis. Exempel på hur sjukdomsbegreppet har utvidgats i praxis är den utveckling som skett beträffande synen på sorg- och trötthetstillstånd samt operativa ingrepp. När det gäller operativa ingrepp har praxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma sjukdomstillståndet efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det tillstånd som det operativa ingreppet har medfört. Bland annat mot bakgrund av de svåra gränsdragningsfrågor som kan uppkomma finns ingen intention att vidta några åtgärder gällande rätten till ersättning vid olika sjukdomstillstånd. Regeringen följer frågan.
frs · H8121213 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1213 av (SD) Tydligare reglerat anbudsförfarande vid avyttring och försäljning av offentlig egendom och verksamhet har frågat statsrådet om regeringen har för avsikt se över hur lagstiftningen för försäljning av offentlig egendom kan regleras på ett bättre sätt för att komma till rätta med nuvarande risk för icke affärsmässiga försäljningar av offentlig egendom. Denna fråga har överlämnats till mig. Att hushålla väl med statens resurser är centralt för regeringen och är tydligt reglerat i både lag och förordning. Budgetlagen (2011:203) reglerar bl.a. vad regeringen får sälja utan medgivande och vilka försäljningar som kräver ett bemyndigande från . Enligt 8 kap. 7 § budgetlagen ska försäljningar genomföras affärsmässigt om det inte finns särskilda skäl. Bestämmelser om att försäljningar ska ske affärsmässigt finns också i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, mm och förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom. Vad som är affärsmässigt måste bedömas i det enskilda fallet men det är tydligt reglerat att varje myndighet som genomför en försäljning i någon form har ett ansvar för att genomförandet är affärsmässigt.
frs · H8121214 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1214 av (M) Jämställd vård för könsstympning i hela har frågat mig hur jag avser att säkerställa att det finns jämställd tillgång till specialistvård för att hantera konsekvenser av könsstympning i hela . Könsstympning av flickor och kvinnor är en allvarlig kränkning som medför ett stort fysiskt och psykiskt lidande. Det är väldigt viktigt att det finns tillgång till en god vård baserad på bästa möjliga kunskap över hela landet för de flickor och kvinnor som har utsatts för könsstympning. Regeringen beslutade om en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. fick i samband med detta i uppdrag av regeringen att inventera vilken vård som erbjuds flickor och kvinnor som utsatts för könsstympning samt analysera och bedöma i vilken utsträckning vården är jämlik mellan regioner. I delrapporteringen av uppdraget redovisade de siffror som frågeställaren hänvisar till och även att antalet flickor och kvinnor som sökt vård och fått en diagnoskod för könsstympning ökat . kommer i enlighet med uppdraget i sin slutredovisning att lämna förslag till förbättringar för vården av kvinnor och flickor som har varit utsatta för könsstympning. Uppdraget ska slutredovisas . har även regeringen en satsning på kvinnors hälsa och har –2020 avsatt totalt till förlossningsvården och andra initiativ för att stärka vården av kvinnor och kvinnors hälsa. Inom ramen för satsningen ingår staten och Kommuner och Regioner (SKR) i en överenskommelse på området. SKR publicerade en kartläggning om hur vården kan stärkas för att bättre möta behoven hos sexuellt våldsutsatta personer och de presenterade även en intervjustudie som inkluderar lärdomar om vården för kvinnor och flickor som utsatts för könsstympning. Intervjustudien är ett komplement till den inventering som genomför. Kartläggningen och intervjuerna genomfördes inom ramen för överenskommelsen och fortsätter arbetet för att öka kompetensen och uppnå en likvärdig vård över hela landet för personer som blivit utsatta för könsstympning.
frs · H8121215 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1215 av (M) Nedlagda orosanmälningar om barn som far illa har frågat mig när lagändringen beträffande att göra anmälningar som gäller barn och som inte leder till utredning sökbara beräknas träda i kraft. har i rapporten göra anmälningar som gäller barn sökbara föreslagit lagändringar som syftar till att socialnämnderna bättre ska kunna identifiera och skydda barn som far illa och kunna sätta in insatser. har bl.a. lämnat författningsförslag som innebär att uppgifter om anmälan som gäller barn som inte leder till utredning samt uppgifter om bedömning av behovet av skydd och beslut att inte inleda utredning om ett barn, ska kunna sammanställas på ett sökbart sätt. Regeringen har remitterat författningsförslag och svarstiden gick ut . I pågår nu arbetet med att gå igenom remissvaren. Förhoppningen är att remissutfallet är positivt och att därefter kan arbeta vidare med de lagändringar som föreslås.
frs · H8121216 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1216 av (M) Postnords post- och tidningsdistribution har frågat energi- och digitaliseringsministern om han mot bakgrund av Postnords avsikt att inleda varannandagsutdelning i avser att begära att Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) tidigarelägger sin analys av konsekvenserna för tidningsdistributionen innan denna förändring är ett faktum. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Postdistribution av tidningar är viktig ur demokratisynpunkt för att nå ut med tryckta nyhetstidningar i hela landet, särskilt i glesbygd. har inlett sitt arbete och förslag kommer att lämnas först . Parallellt behöver vi därför överväga åtgärder för att upprätthålla en fortsatt daglig distribution av tidningar över hela landet. Uppdraget till MPRT att utreda förutsättningarna för att säkerställa fortsatt daglig tidningsdistribution togs fram så snart det stod klart att Postnord bedömt att pilotverksamheten med varannandagsutdelning i bl.a. fallit väl ut och att avsikten är att gå vidare med införandet av varannandagsutdelning i hela landet. Uppdraget lämnades och MPRT har därmed drygt för att genomföra uppdraget. Jag bedömer därför inte att det är möjligt att tidigarelägga redovisningen. Jag följer utvecklingen noga och har en löpande dialog med tidningsbranschen om effekterna för tidningsdistributionen. uppfattning att det är viktigt att regeringen får ett underlag som kan ligga till grund för eventuella insatser.
frs · H8121217 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1217 av (M) Hot och våld mot samt trakasserier av polisanställda har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska polisanställdas utsatthet. Låt mig slå fast att polisanställda och alla andra ska ha en trygg och säker arbetsmiljö. För att fortsätta stärka polisanställdas arbetsvillkor och säkerhet har , på regeringens uppdrag, intensifierat arbetsmiljöarbetet. Exempelvis genomförs fysiska skyddsåtgärder i form av exempelvis skottsäkra glas i receptioner, kroppsburna kameror, förstärkt belysning och staket vid personalparkeringar. har avsatt en särskild pott med pengar om för dessa åtgärder. Rikspolischefen har också gett myndighetens säkerhetsavdelning i uppdrag att stärka skyddet av medarbetarna. Regeringen har även drivit igenom ett förstärkt skydd för blåljusverksamhet genom att införa det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet i lagstiftningen. För att stärka medarbetarskyddet har regeringen därtill tagit initiativ till nya regler om polisens tjänstekort, vilket gör att polisanställda inte längre behöver exponera hela sitt namn i sin tjänsteutövning. En viktig faktor för en trygg arbetsmiljö är dock att poliserna blir fler. Vid det senaste årsskiftet fanns det fler polisanställda än . Antalet poliser kommer fortsätta att öka , regeringens mål är 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med . Avslutningsvis, regeringen och har vidtagit flera åtgärder för att förbättra både villkoren och för att säkra arbetsmiljön, men ytterst har som arbetsgivare ansvaret för de anställdas arbetsmiljö. Jag fortsätter naturligtvis att analysera behovet av ytterligare förslag för att göra de polisanställdas vardag trygg.
frs · H8121219 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1219 av (SD) Införande av ett register över imamer har frågat mig om jag avser ta liknande initiativ i som gjort när det gäller att införa ett register över imamer. Terrorism och våldsbejakande extremism utgör allvarliga hot mot vårt demokratiska samhälle, hot som regeringen tar på största allvar. Ideologiskt motiverade brott som utgör ett säkerhetshot eller som hotar våra grundläggande demokratiska funktioner, oavsett om de bakomliggande orsakerna är religiösa eller politiska, måste förebyggas och förhindras. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder inom ramen för arbetet mot terrorism och våldsbejakande extremism. De omfattande ekonomiska satsningarna på rättsväsendet och särskilt på Säkerhetspolisen och har skett i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att möta hotet från terrorism. Både Säkerhetspolisen och har intensifierat sitt arbete och informationsutbytet sinsemellan för att förhindra brottslighet med koppling till våldsbejakande miljöer och för att minska tillväxten i extremistmiljöerna. Ett annat exempel är inrättandet av Center mot våldsbejakande extremism vid , som erbjuder många aktörer stöd och vägledning i deras arbete med att förebygga och förhindra våldsbejakande extremism. Om religiösa företrädare använder sin ställning till att sprida hat och hot eller uppvigla till terrorism är det självklart helt oacceptabelt. Däremot avser jag inte ta något initiativ till att genomföra den österrikiska modellen med ett register över verksamma imamer.
frs · H8121220 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1220 av (SD) En snabbare utbyggnad av elnäten har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera för att vidta ytterligare åtgärder för att korta tillståndsprocesserna för de nödvändiga utbyggnaderna av elnäten, och om jag avser att vidta några skyndsamma åtgärder för att lösa den akuta kapacitetsbristen i . Inledningsvis vill jag kommentera påstående om att staten använt medel ur beredskapskassa, vilket inte stämmer. Hur dessa pengar används är reglerat i anslagets ändamål i budgetpropositionen. De ska användas främst till elberedskap och civilt försvar inom energisektorn. De används inte med syfte att åtgärda effektproblem i storstadsområdena. Som har påtalats tidigare pågår arbetet med alltjämt på där lagförslag tagits fram för att minska ledtiderna i tillståndsprocessen. Det är också känt att () inom de kommande tio åren planerar att investera för att förstärka transmissionsnätet, varav ca de kommande tre åren. Därtill pågår projektprogrammen och Väst vilka enligt Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan tryggar transmissionsnätets kapacitet i på lång sikt. Inom uppgraderas även delar av regionnätet i området. Utöver detta bereds även avseende regeringsuppdraget om lokala kapacitetsutmaningar inom , vilket bedöms kunna medföra en stärkt lokal leveranssäkerhet. Jag är medveten om att det finns vissa utmaningar avseende kapaciteten i det svenska elnätet. pågår det mycket arbete för att komma tillrätta med detta. bedömer jag att vi bör invänta resultaten av allt detta arbete innan jag anser att några ytterligare åtgärder behöver vidtas. Detta kan förstås ändras om omständigheterna skulle visa sig kräva det.
frs · H8121221 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1221 av (M) möjligheter att påverka den belarusiska regimen har frågat mig om hur jag och regeringen förhåller oss till möjligheten att den exilkommitté för koordineringsrådet som befinner sig i skulle ges möjlighet att öppna ett officiellt kontor med någon form av legalt erkännande. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen i mycket noggrant. är i det sammanhanget en viktig samarbetspartner inom EU och det nordisk-baltiska samarbetet när det gäller . Det belarusiska folket har med stort mod och uthållighet visat sin längtan efter demokratisk förändring och reformer. Som jag vid upprepade tillfällen har framfört till , kan endast en fredlig och demokratisk process som understöds av ett starkt civilsamhälle och bevakas av oberoende och fria medier ge hållbara lösningar på den situation som råder i . Sedan presidentvalet har intensifierat stödet till det civila samhället och oberoende media i och även varit drivande för att EU ska göra det. Vi bibehåller kontakterna med företrädare för oppositionen och stödjer deras legitima krav att mänskliga rättigheter måste respekteras och att folket har rätt att välja sina ledare i demokratiska val. Jag har välkomnat flera av dem här i , bland andra: , , , och . Vi står även beredda att i egenskap av OSSE-ordförande facilitera en dialog med regimen om nödvändiga förutsättningar skulle föreligga.
frs · H8121222 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1222 av (M) Relationerna mellan och har frågat mig hur jag kommer agera för att , ensamt och tillsammans med resten av EU, ska analysera och förhålla sig till signalen om en ny relation mellan och så som utrikesminister meddelade . Jag har tagit del av uppgifterna om den amerikanska utrikesministern beslut och följer utvecklingen. För svensk del ligger regeringens linje fast. Som jag har redovisat för i tidigare svar har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. har, likt övriga EU-medlemsländer, erkänt . Det betyder att vi alla följer den s.k. ett-Kina-politiken. Även så vill jag framhålla att har goda förbindelser med på många områden. Regeringen har ett givande och regelbundet utbyte med , både i och i , och vi har bl.a. länge hållit årliga handelsöverläggningar på statssekreterarnivå. Regeringen vill fortsätta att utveckla förbindelserna med .
frs · H8121223 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1223 av (SD) Rymningar från rättspsykiatriska kliniker samt svar på fråga 2020/21:1234 av (M) Rymningar från rättspsykiatrisk vård har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att hindra att dömda brottslingar med enkelhet kan avvika från rättspsykiatriska kliniker och begå nya mord. Vidare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skärpa säkerhetsrutinerna för dömda mördare. Det är avgörande för förtroendet för rättssamhället att påföljder verkställs på ett säkert sätt. Detta gäller all verkställighet, inte bara inom ramen för den rättspsykiatriska vården. Säkerheten får inte äventyras, som de dömdas rättigheter behöver tillgodoses. Det är givetvis inte acceptabelt att personer som vårdas inom rättspsykiatrin begår våldsdåd. Detta är lyckligtvis mycket ovanligt. Det är de rättspsykiatriska klinikerna själva, genom chefsöverläkaren, som fattar beslut om patientens möjligheter att vistas utanför sjukvårdsinrättningens område. I fall likt detta, när den rättspsykiatriska vården är förknippad med särskild utskrivningsprövning, ska beslutet även underställas Förvaltningsrätten. Min bedömning är att det finns rigorösa rutiner för hur detta ska hanteras. Den sjukdomshistorik och det våldskapital som patienterna vid dessa kliniker uppvisar innebär dock att de rättspsykiatriska enheterna kontinuerligt behöver arbeta målmedvetet med det säkerhetshöjande arbetet på flera fronter. Detta inbegriper rutiner och riskbedömningar vid vistelser utanför vårdinrättningens område eller permissionsgång. Den händelse som har inträffat är djupt tragisk och det är viktigt att den inte upprepas. Avslutningsvis vill jag nämna att jag inte delar bild av att kriminaliteten frodas som aldrig förr i eller hans beskrivning av regeringens arbete mot kriminaliteten. Tvärtom har regeringen haft en mycket hög reformtakt när det gäller brottsbekämpningen. Detta arbete kommer att fortsätta och inbegriper stora och långsiktiga satsningar för ett tryggare . Satsningen mot 10 000 fler polisanställda ligger fast. Det har funnits så många poliser i . Fler poliser kommer att göra polisyrket mer säkert och öka effektiviteten i brottsbekämpningen.
frs · H8121224 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1224 av (SD) Ekonomisk kompensation för företag med anledning av pandemilagen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att tillgodose tillkännagivande rörande pandemilagen. I det tillkännagivande som hänvisas till anges att rätten till ersättning bör göras mycket tydligare och att en verksamhet som drabbas av regeringens föreskrifter som meddelas med stöd av den nya covid-19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen som huvudregel ska ersättas. Regeringen har tidigare infört ett flertal stöd till företag för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av covid-19. Senast lämnade regeringen en extra ändringsbudget till . I den finns bl.a. budgeterat för ett riktat stöd till företag som till följd av beslut om nedstängning som meddelats enligt lagen om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 varit förhindrade att bedriva verksamhet, ett s.k. nedstängningsstöd. Nedstängningsstödet är tänkt att utformas som ett förstärkt omställningsstöd och är mer generöst än omställningsstödet. I samma extra ändringsbudget föreslås även en möjlighet till förstärkt stöd vid korttidsarbete –som bl.a. innebär att staten tar en större andel av kostnaderna och att en ny nivå för arbetstidsminskning på införs –.
frs · H8121225 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1225 av (M) Registrering av vaccinationer mot covid-19 har frågat mig om hur jag avser att utvärdera de åtgärder som regeringen vidtagit för att möjliggöra registrering av vaccinationer mot covid-19, i syfte att identifiera vägval som underlättat denna registrering för myndigheter och regioner. Som skriver är statistik viktig för att kunna följa upp vaccinernas säkerhet och effekt samt täckningsgrad bland olika målgrupper. Det var också därför som regeringen lade fram en proposition med lagstadgat krav om att vårdgivare ska registrera uppgifter om vaccinationer mot covid-19 i det . Alternativa sätt att möjliggöra registrering av vaccinationer mot covid-19 har övervägts och beskrivs i den aktuella propositionen, 2020/21:47 Uppföljning av vaccinationer mot covid-19. Ändringar av nationella vaccinationsprogram kräver enligt 7 d § smittskyddsförordningen omfattande analyser av bl.a. vaccinationens förväntade påverkan på sjukdomsbördan och sjukdomens epidemiologi, de målgrupper som ska erbjudas vaccination, vaccinets säkerhet samt vaccinets lämplighet att kombinera med övriga vacciner i de nationella vaccinationsprogrammen. Förutom att en sådan process är tidskrävande saknades också mycket av den information som krävs, eftersom berörda vaccin inte hade blivit godkända. Regeringens bedömning var och är därför att detta tillvägagångssätt inte hade möjliggjort inrapportering och att en lagändring varit det snabbaste sättet att få till stånd registrering av vaccinationer mot covid-19. Vad gäller de vaccinationer som utförts före finns möjlighet till registrering i efterskott. Så sker också. Det finns inga hinder som gör att registret inte skulle kunna ge en heltäckande bild av vaccinationsläget. Sammanfattningsvis har således åtgärder vidtagits för att registrera vaccinationer mot covid-19 som utförts såväl före som . Regeringen ser ingen anledning att utvärdera dessa ytterligare. Fokus behöver i stället fortsatt ligga på att vaccinationer utförs och registreras utan onödiga dröjsmål.