ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122397 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2397 av Kopparklint (M) Ansvaret för utbyggnad av elektrifiering och fråga 2020/21:2401 av (M) Tillgången på elkraft vid framtida elektrifiering av transporter Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att det blir tydligt för regioner och kommuner vem eller vilka som bär ansvaret för den utbyggnad av elektrifieringen som framgår av den nya nationella transport-infrastrukturplanen –2033. har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att det tydliggörs hur tillgången på elkraft ser ut runt om i landet utifrån inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2033 och 2022–2037. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att överlämna en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. Elektrifiering kommer att vara en av flera viktig komponenter i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn. Regeringen arbetar aktivt för att säkra en stabil tillgång på driftssäker el i hela landet med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor, inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Regeringen har inrättat en , som jag leder, där en del av arbetet innebär att belysa effekter på elförsörjningen av att transportsystemet ställer om till eldrift. Regeringen har även påbörjat arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska utifrån ett helhetsgrepp analysera tekniska, ekonomiska och policymässiga förutsättningar i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering samt redovisa en plan för att hantera eventuella hinder. I detta ingår även att tydliggöra roller och ansvar i det fortsatta arbetet, dels mellan , regional och statlig nivå, dels mellan myndigheter, näringsliv och civilsamhälle. Regeringen har vidare uppdragit åt en särskild utredare att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas. I uppdraget ingår bland annat att analysera i vilken utsträckning elvägar behöver regleras särskilt och hur den regleringen i så fall bör förhålla sig till befintlig reglering av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad, samt att analysera och vid behov föreslå klargöranden av ansvarsfördelningen mellan väghållare och nätägare i fråga om elvägar. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att väghållaren ansvarar för uppförande, drift och underhåll av infrastrukturen för elvägar.
frs · H8122398 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2400 Säkerheten för svensk vindkraft och fråga 2020/21:2398 Säkerheten vid svenska vindkraftsverk båda av (SD) har frågat mig om jag anser att marknadskontrollen som utövas är tillräcklig och leder till ett önskat resultat, och om jag och regeringen avser vidta några ytterligare åtgärder för att stärka säkerheten för såväl allmänheten som den personal som arbetar med vindkraft. har frågat statsrådet om regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka säkerheten för och vid svenska vindkraftsverk. Ansvarsfördelningen i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Vindkraftverk omfattas av föreskrifter om maskiner (AFS 2008:3). Föreskrifterna riktar sig till tillverkare, importörer och i viss utsträckning distributörer och genomför EU:s maskindirektiv i svensk lag. är den myndighet som har tillsynsansvar enligt maskindirektivet medan det är tillverkaren som ska se till att maskinen är säker. Detta innebär att kontrollerar att maskiner som omfattas av maskindirektivet inte äventyrar hälsa och säkerhet för personer samt i förekommande fall husdjur eller egendom. Marknadskontroll sker i form av informationsinsatser, planerade kontroller hos tillverkare, importörer eller återförsäljare eller i form av reaktioner på rapporterade olyckor, klagomål från allmänheten eller varningar från myndigheter i andra länder. Marknadskontroll omfattar inte förhandskontroll eller kontroller av produkter i bruk. Regeringen tillsatte en statlig utredning med anledning av en ny horisontell EU-förordning om marknadskontroll (EU) 2019/1020). Utredningen lämnade sitt betänkande ”Enhetlig och effektiv marknadskontroll” (SOU 2020:49) . Betänkandet har remitterats och ärendet bereds i . Tillsyn av vindkraftsparker enligt utförs av antingen eller den kommunala nämnden med ansvar för miljö- och hälsoskyddsfrågor beroende på om verksamheten är tillstånds- eller anmälningspliktig. I tillsynen ingår att kontrollera att verksamhetsutövaren följer tillståndet och de däri föreskrivna villkoren (26 kap. ). marknadskontroll består av två delar, dels en bedömning om vindkraftverket i fråga uppfyller kraven, dels att agera i syfte att säkerhetsställa att bristerna rättas till. Vid inspektion kontrolleras att den som har arbetsgivaransvaret uppfyller gällande krav för en säker arbetsmiljö. Att följs är både en fråga om att säkerställa en hög skyddsnivå och att främja rättvis konkurrens. En god ordning på produktmarknaden är ett verktyg för en arbetsmiljö med enbart säkra produkter på våra arbetsplatser, för såväl arbetstagare som konsumenter.
frs · H8122400 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2400 Säkerheten för svensk vindkraft och fråga 2020/21:2398 Säkerheten vid svenska vindkraftsverk båda av (SD) har frågat mig om jag anser att marknadskontrollen som utövas är tillräcklig och leder till ett önskat resultat, och om jag och regeringen avser vidta några ytterligare åtgärder för att stärka säkerheten för såväl allmänheten som den personal som arbetar med vindkraft. har frågat statsrådet om regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka säkerheten för och vid svenska vindkraftsverk. Ansvarsfördelningen i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Vindkraftverk omfattas av föreskrifter om maskiner (AFS 2008:3). Föreskrifterna riktar sig till tillverkare, importörer och i viss utsträckning distributörer och genomför EU:s maskindirektiv i svensk lag. är den myndighet som har tillsynsansvar enligt maskindirektivet medan det är tillverkaren som ska se till att maskinen är säker. Detta innebär att kontrollerar att maskiner som omfattas av maskindirektivet inte äventyrar hälsa och säkerhet för personer samt i förekommande fall husdjur eller egendom. Marknadskontroll sker i form av informationsinsatser, planerade kontroller hos tillverkare, importörer eller återförsäljare eller i form av reaktioner på rapporterade olyckor, klagomål från allmänheten eller varningar från myndigheter i andra länder. Marknadskontroll omfattar inte förhandskontroll eller kontroller av produkter i bruk. Regeringen tillsatte en statlig utredning med anledning av en ny horisontell EU-förordning om marknadskontroll (EU) 2019/1020). Utredningen lämnade sitt betänkande ”Enhetlig och effektiv marknadskontroll” (SOU 2020:49) . Betänkandet har remitterats och ärendet bereds i . Tillsyn av vindkraftsparker enligt utförs av antingen eller den kommunala nämnden med ansvar för miljö- och hälsoskyddsfrågor beroende på om verksamheten är tillstånds- eller anmälningspliktig. I tillsynen ingår att kontrollera att verksamhetsutövaren följer tillståndet och de däri föreskrivna villkoren (26 kap. ). marknadskontroll består av två delar, dels en bedömning om vindkraftverket i fråga uppfyller kraven, dels att agera i syfte att säkerhetsställa att bristerna rättas till. Vid inspektion kontrolleras att den som har arbetsgivaransvaret uppfyller gällande krav för en säker arbetsmiljö. Att följs är både en fråga om att säkerställa en hög skyddsnivå och att främja rättvis konkurrens. En god ordning på produktmarknaden är ett verktyg för en arbetsmiljö med enbart säkra produkter på våra arbetsplatser, för såväl arbetstagare som konsumenter.
frs · H8122401 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2397 av Kopparklint (M) Ansvaret för utbyggnad av elektrifiering och fråga 2020/21:2401 av (M) Tillgången på elkraft vid framtida elektrifiering av transporter Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att det blir tydligt för regioner och kommuner vem eller vilka som bär ansvaret för den utbyggnad av elektrifieringen som framgår av den nya nationella transport-infrastrukturplanen –2033. har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att det tydliggörs hur tillgången på elkraft ser ut runt om i landet utifrån inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2033 och 2022–2037. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att överlämna en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar för infrastrukturåtgärder fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. Elektrifiering kommer att vara en av flera viktig komponenter i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn. Regeringen arbetar aktivt för att säkra en stabil tillgång på driftssäker el i hela landet med olika åtgärder när det gäller elmarknadsfrågor, inklusive nätkapacitet och laddinfrastruktur. Regeringen har inrättat en , som jag leder, där en del av arbetet innebär att belysa effekter på elförsörjningen av att transportsystemet ställer om till eldrift. Regeringen har även påbörjat arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska utifrån ett helhetsgrepp analysera tekniska, ekonomiska och policymässiga förutsättningar i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering samt redovisa en plan för att hantera eventuella hinder. I detta ingår även att tydliggöra roller och ansvar i det fortsatta arbetet, dels mellan , regional och statlig nivå, dels mellan myndigheter, näringsliv och civilsamhälle. Regeringen har vidare uppdragit åt en särskild utredare att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas. I uppdraget ingår bland annat att analysera i vilken utsträckning elvägar behöver regleras särskilt och hur den regleringen i så fall bör förhålla sig till befintlig reglering av vägar, elektriska anläggningar, elnät och elmarknad, samt att analysera och vid behov föreslå klargöranden av ansvarsfördelningen mellan väghållare och nätägare i fråga om elvägar. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att väghållaren ansvarar för uppförande, drift och underhåll av infrastrukturen för elvägar.
frs · H8122402 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2402 av (M) Förslag om undersökningsplikt har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av de problem som har framförts och beskrivits av henne rörande förslag om undersökningsplikt. En utredning har lämnat förslag på nya konsumentköpregler. Utredningen föreslår vissa särskilda regler för köp av levande djur, bl.a. en undersökningsplikt. Som hörde mig säga i vår interpellationsdebatt för någon vecka sedan är målsättningen att en lagrådsremiss ska kunna beslutas senare i vår. Jag har inte för avsikt att föregripa regeringens ställningstagande i frågan.
frs · H8122403 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på frågor 2020/21:2403 av (SD) och korttidsstödet; 2020/21:2421 av (M) Uppgifter som framkommit om ; 2020/21:2429 av (SD) Brister i utbetalningar av stöd har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder angående handläggning av kortidsstödet till företag och säkerställa att korttidsstödet når fram till de företag som det är avsett för. har frågat mig om jag kommer att ta initiativ för att regeringen ska mildra effekterna av och få på plats en lösning med anledning av de uppgifter som har framkommit kring . har frågat mig vad jag kommer att göra för att se till att de fel som begåtts från sida korrigeras så att stöden når ut till de företag som har rätt till dem. Regeringen har arbetat intensivt med att hantera konsekvenserna av pandemin. Regeringen har sedan pandemins start sjösatt en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna för jobb och företag. Stöd vid korttidsarbete är och har varit en viktig insats för att många företag ska kunna behålla sina anställda genom krisen. Stöd för stödmånader som infaller december 2020−juni 2021 kan sökas . Företag som söker stöd för hela perioden, december 2020−juni 2021, kommer att få sex månaders stöd () utbetalt efter att ansökan beviljats. Företagen gör sedan en avstämning och söker då, vid behov, stöd även för juni månad. Stödets omfattning har överskridit den initiala prognosen både vad avser hur länge stödet har behövts, antal ansökningar och den sammanlagda storleken på utbetalda stödbelopp. Dessutom har det inneburit en mycket stor och ny uppgift för . Regeringen har därför vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. Genom Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83) tillfördes myndighetens förvaltningsanslag för att bland annat hantera förlängningen av stödet. Genom Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121) har myndigheten tillförts ytterligare för att kunna möta den fortsatt höga efterfrågan på stödet och arbeta för att korta handläggningstiderna samt utveckla nödvändigt systemstöd. Regeringen har också tillsatt en överdirektör till myndigheten som började . Det är givetvis självklart att de lagar och regelverk som finns ska följas. Det är uppenbart att har brustit, inte minst när det gäller hanteringen av överklaganden. har täta kontakter med och myndigheten arbetar med en åtgärdsplan som kommer att följas upp kontinuerligt för att se att den får önskad effekt.
frs · H8122404 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2404 av (SD) Stöd till svensk plastindustri och fråga 2020/21:2410 av (SD) Ändringar rörande platspåseskatten har frågat hur han kan motivera att miljövänliga företag som Gaia Biomaterials tvingas flytta sin produktion utomlands till följd av regeringens miljöpolitik, och om han kan förvänta sig att ministern vidtar några åtgärder mot bakgrund av detta. Frågan ställs mot bakgrund av bl.a. skatten på plastbärkassar och har överlämnats till mig. har frågat mig om jag ämnar verka för att ändra regelverket för plastpåseskatten så att skatten differentieras, dels beträffande plastens ursprung (andel fossilt respektive förnybart material), dels beträffande produktens nedbrytbarhet. Skatten på plastbärkassar bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna och gäller . Skatten är en del av regeringens arbete för att uppnå miljömål och EU:s förbrukningsmål för plastbärkassar. Jag kan inte uttala mig om enskilda ärenden men skatten på plastbärkassar omfattar påsar som sätts på den svenska marknaden. Kassar som produceras i och exporteras till andra länder omfattas inte av skatten förutsatt tillverkaren är lagerhållare. Ett företag som producerar produkter som efterfrågas på en marknad utanför behöver alltså inte flytta till följd av skatten på plastbärkassar. Som jag har svarat är en förutsättning för att en bärkasse ska vara skattepliktig att den i mer än försumbar omfattning består av plast. Det saknar betydelse för frågan om skatteplikt om påsen är gjord av förnybar eller återvunnen plastråvara. Detta beror framförallt på att all plast har samma negativa miljöpåverkan som fossil plast vid nedskräpning i naturen, i synnerhet genom spridning av mikroplaster. Även så kallad industriellt och biologiskt nedbrytbar plast sönderdelas till mikroplaster vid nedskräpning.
frs · H8122405 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2405 av (M) Förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att tillsätta en utredning om att införa ett särskilt förvaringsstraff i . Regeringen har genomfört en rad åtgärder som tar sikte på återfall i brott. Under förra mandatperioden trädde nya regler i kraft som innebär att fler gärningar ska behandlas som återfall och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Möjligheten att låta en tidigare påföljd omfatta ytterligare brott har begränsats. måste domstolen döma ut en ny påföljd vid återfall. gäller ny lagstiftning som syftar till att minska återfall i brott efter villkorlig frigivning från ett fängelsestraff. Reglerna ger Kriminalvården nya verktyg och större befogenheter att kontrollera villkorlig frigivning. Kriminalvården har bland annat getts möjlighet att besluta om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs, till exempel för att säkerställa att en person inte befinner sig i miljöer och på platser där risken för återfall är stor eller i närheten av där ett brottsoffer bor. Det är också dags att ställa högre krav på att den som sitter i fängelse ska sköta sig och visa motivation till att förändra ett skadligt beteende. träder lagstiftning i kraft som stramar upp regelverket kring villkorlig frigivning. De nya reglerna innebär att den som inte deltar i vård eller behandling i fängelset ska kunna få sin villkorliga frigivning uppskjuten. Detta är särskilt viktigt för den som dömts för till exempel sexualbrott. träder lagstiftning i kraft om utökade kontroll- och stödåtgärder för den som dömts till skyddstillsyn. Ändringarna innebär bland annat att möjligheten att föreskriva villkor om var den dömde ska vistas eller inte får vistas görs tydligare och att det blir möjligt att med elektronisk övervakning kontrollera att den dömde följer en sådan föreskrift. Vi har också skärpt straffen för ett stort antal brott, däribland vissa allvarliga våldsbrott samt grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn. Det svenska påföljdssystemet bygger på att en gärningsman ska straffas utifrån allvaret i det han eller hon har gjort, inte vad personen kan komma att göra. Det kan noteras att senast avslog ett motionsyrkande om förvaring av samhällsfarliga brottslingar. Regeringen anser att en mer framkomlig väg är att inom ramen för det befintliga systemet motverka återfall i brott.
frs · H8122406 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2406 av (SD) Utvärderingen av det förstärkta folkinitiativet (SD) har frågat kultur- och demokratiminister samt minister med ansvar för idrottsfrågorna om hon och regeringen ämnar genomföra några åtgärder eller reformer kring folkinitiativ. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt kommunallagen får ett ärende i fullmäktige om att hålla folkomröstning i viss fråga väckas av av de röstberättigade kommun- eller regionmedlemmarna, ett s.k. folkinitiativ. Denna bestämmelse togs fram med stor politisk enighet i samband med grundlagsreform. Folkomröstning ska hållas om den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den och inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. Folkomröstning är ett av flera sätt för fullmäktige att inhämta synpunkter från medlemmarna i ett visst ärende, och folkomröstningens resultat är inte bindande för fullmäktige. hänvisar i sin fråga till en rapport från Kommuner och Regioner som beskriver att fullmäktige i drygt en tredjedel av fallen väljer att besluta i enlighet med folkomröstningarnas resultat. Folkomröstningar ska ses som ett komplement till den representativa demokratin som bygger på att de folkvalda ansvarar för besluten i de politiska församlingarna. Ansvarsutkrävande för dessa beslut kan ske vid följande allmänna val om kommun- eller regionmedlemmarna inte är nöjda med fullmäktiges ställningstaganden. Regeringen avser inte att verka för en förändring av denna ordning. Det bereds inte heller några förslag om ändringar av hur en insamling av namnunderskrifter ska genomföras men regeringen följer frågan.
frs · H8122407 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2407 av Kopparklint (M) Möjlighet till förlängd markering i belastningsregistret för sexualbrottslingar Kopparklint har frågat justitie- och migrationsministern hur han ser på att lagmässigt se över möjligheterna att förlänga markeringen i belastningsregistret för personer som har blivit dömda för grova sexualbrott mot barn. Frågan har överlämnats till mig. Jag har fått liknande frågor och . Som jag svarade på fråga 2020/21:304 Brottsmarkering vid grova sexualbrott mot barn och personer med funktionsvariation ser regeringen oerhört allvarligt på sexualbrott och särskilt på sådana som riktas mot barn. Regeringen har reformerat sexualbrottslagstiftningen och har den strängaste reglering vi någonsin haft. Exempelvis har straffskalorna skärpts för bl.a. grov våldtäkt mot barn, kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte, utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling och grovt barnpornografibrott. I uppdraget till sexualbrottsutredning ingår vidare bl.a. att se över bestämmelserna som rör straffansvaret för sexualbrott på distans och utnyttjande av barn för sexuell posering. Utredaren gör också en översyn av straffskalorna för sexualbrotten. Uppdraget ska redovisas . Hur länge uppgifter om begångna brott finns kvar i belastningsregistret styrs av vilken påföljd som dömts ut och av om den dömde har återfallit i brott. Ju allvarligare brott det är fråga om, desto finns uppgifterna alltså kvar i registret, och om den dömde begår nya brott så förlängs gallringstiden för samtliga registrerade uppgifter. Reglerna om gallring av uppgifter ur registret är resultatet av en avvägning mellan å ena sidan intresset av att ha tillgång till uppgifter om begångna brott för bl.a. lämplighetsprövningar av olika slag, exempelvis av den som ska arbeta med barn, och å andra sidan den enskildes integritet och möjlighet att återanpassa sig i samhället efter en fällande dom. Som jag tidigare nämnt är enligt min mening principerna bakom systemet rimliga, men jag utesluter inte att ändringar av enskildheter kan övervägas vad gäller gallring, t.ex. behovet av förlängning av tidsfristerna gällande vissa brottstyper. Det är viktigt att komma ihåg att utdrag ur belastningsregistret bara är ett komplement som aldrig kan ersätta en ordentlig bakgrundskontroll av en arbetssökande, med tagande av referenser och annat. Det är alltid arbetsgivaren som har ansvaret för att personalen är lämplig och att verksamheten bedrivs på ett tryggt och säkert sätt, så att riskerna för missförhållanden minimeras.
frs · H8122408 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2408 av (C) Postservicen på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att svensk postservice inte ska försämras. Omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten har i stora delar varit oförändrad sedan avregleringen av postmarknaden , men behoven av, förväntningarna på och förutsättningarna för den samhällsomfattande posttjänsten i dagens digitaliserade samhälle skiljer sig markant från dem som fanns . har den totala brevvolymen på den svenska postmarknaden nästan halverats. Den har minskat . skickades drygt 180 miljoner färre försändelser än 2018, vilket motsvarade en minskning . Totalt skickades 1,8 miljarder brev 2019. kommer Post- och om hur postmarknaden utvecklades i . Trots att allt fler e-handlar mer som en följd av den pågående pandemin så kompenserar det inte för minskningen av den totala brevvolymen. Förutsättningarna på postmarknaden kommer följaktligen att fortsätta förändras i snabb takt. Att försöka förhindra den utveckling som sker tror jag inte är lösningen. Självklart ska vi även ha en fungerande postservice i hela men vi måste alla vänja oss vid att den inte kommer se ut precis som den alltid har gjort.