ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111210 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1210 Svenska insatser och stöd till av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) genomfördes en fredlig revolution i . Undertecknad hade förmånen i egenskap av vice talman att delta i det första utländska besöket i landet efter revolutionen, och jag tog tillfället i akt att lovorda hanteringen av de folkliga protesterna och att landet, såväl regering som opposition, uppvisat en demokratisk mognad under protesterna som förtjänade omvärldens stöd. Sedan revolutionen har varit ett land som genomfört omfattande reformer för att komma till rätta med tidigare strukturella problem. Redan innan revolutionen, , slöt EU ett avtal med om ett omfattande och utökat partnerskap, det så kallade . omfattas också av EU:s östliga partnerskap, som bland annat syftar till att stödja reformprocesser i landet, inklusive demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. Det såg verkligen ljust ut för landets utveckling fram tills att , med understöd av och IS-terrorister, anföll . Omvärldens, inklusive , tystnad under kriget var både skamligt och genant. Världen stod tyst och tittade på när massiva övergrepp från den azeriska sidan utfördes på både armenier och armenisk egendom. Av historien har uppenbarligen inget lärts. Efter att ett avtal, med rysk inblandning, slutits angående den väpnade konflikten tilltog även inrikespolitiska spänningar i landet, och riskerar nu att ta många steg bakåt i den demokratiska utvecklingen. behöver allt stöd landet kan få. Över 30 000 människor som fördrivits från sina hem under den väpnade konflikten behöver bostad, mat och sjukvård. Barn och ungdomar som förlorat sina skolor behöver utbildningsplatser. Till råga på allt befinner sig landet, precis som resten av världen, i en pandemi. har tidigare beslutat om ett stöd på till Internationella rödakorskommitténs (ICRC) humanitära arbete i konfliktområdet. Det är bra, men det räcker inte. Av denna anledning vill jag fråga miljö- och klimatminister , som efter avgång tagit över ansvaret för internationellt utvecklingssamarbete: Avser ministern att öka insatserna för och stödet till , och i så fall på vilket sätt?
fr · H8111211 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1211 Full kostnadstäckning för kollektivtrafiken av (SD) till Infrastrukturminister (S) Svensk kollektivtrafik lider ekonomiskt som konsekvens av de restriktioner som införts på grund av coronasmittan i samhället. Kollektivtrafiken finansieras huvudsakligen genom biljettintäkter och anslag från kommuner, regioner och stat. Under större delen av 2020 har biljettintäkterna till kollektivtrafiken sjunkit avsevärt. Inte bara har åkandet minskat, utan det har även varit svårare att utföra biljettkontroller, vilket har medfört att andelen passagerare som rest utan giltig biljett har ökat. utbetalade regeringen till svensk kollektivtrafik, som kompensation för bortfallet under delar av våren och sommaren. Kompensationen motsvarade dock inte det reella bortfallet, vilket av intresseorganisationen kollektivtrafik uppskattas uppgå till runt . Exempelvis har ingen ersättning utbetalats för förlusterna . I budgeten har regeringen utlovat till kollektivtrafiken, som kompensation för bortfallet av biljettintäkter . Svensk kollektivtrafik förväntar sig dock att det reella bortfallet kommer att landa på ungefär samma belopp som , det vill säga runt . Det ska tilläggas att regeringen aviserat att regeringens stöd reduceras till trafikbolag som minskar sin turtäthet eller service jämfört med ett normalår (2019). står kollektivtrafikbolag, kommuner och regioner inför ett dilemma. Hur länge kan man upprätthålla sin resandeservice på oförändrad nivå med de medel som står till buds? Hur ska kommuner och regioner prioritera i sina budgetar, mellan hälso- och sjukvård och kollektivtrafiken? Med anledning av ovanstående önskar jag fråga infrastrukturminister : Hur motiverar regeringen att den inte helt och hållet kompenserar kollektivtrafiken för det ekonomiska bortfall som den minskade biljettförsäljningen till följd av restriktionerna under coronapandemin har medfört?
fr · H8111212 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1212 Sjukersättning vid ej medicinskt betingade skönhetsoperationer av (SD) till Socialminister (S) Skönhetsoperationer kan ge rätt till sjukpenning oavsett om de är medicinskt betingade eller inte. Enligt rättspraxis ska arbetsförmågan hos en person som har genomgått en operation bedömas utifrån det sjukdomstillstånd som råder före och efter ingreppet, och inte utifrån anledningen till operationen. Detta skapar en stor ekonomisk belastning både för företag och för staten i utgifter som rimligtvis borde täckas av den enskilde när man väljer att genomföra ett icke medicinskt betingat ingrepp som medför att arbetsförmågan är nedsatt. Små företag kan drabbas hårt då sjukskrivningen kan komma plötsligt med en tidsperiod som kan komma att förlängas av komplikationer efter ingreppet. Det finns ingen statistik som visar hur vanligt det är med skönhetsoperationer och andra skönhetsbehandlingar eller kostnaden som uppstår för företag och . Enligt bedömningar gjorda av utförs dock omkring 25 000 plastikkirurgiska ingrepp i , och siffran ökar stadigt då detta är en starkt uppåtgående trend. Även kirurgiska ingrepp utförda i andra länder blir allt vanligare, och även dessa kan ge rätt till sjukpenning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att kostnaderna för frånvaro från arbete på grund av rena skönhetsoperationer och icke medicinskt betingade ingrepp inte ska läggas på arbetsgivare och samhälle?
fr · H8111214 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1214 Jämställd vård för könsstympning i hela av (M) till Socialminister (S) har 52 könsstympade flickor i åldern 0–sökt vård och fått en diagnos. Det är cirka 10 flickor som är födda i som har sökt vård och fått en diagnos kopplat till könsstympning –2018. Sedan lagen med förbud mot könsstympning trädde i kraft har endast två fall lett till fällande domar. Ytterligare ett fall gäller en man som dömts till stämpling till brott efter att ha planerat att låta könsstympa sina döttrar. vet inte hur många flickor och kvinnor som bor i som kan ha blivit utsatta för könsstympning de varit bosatta här. Det finns bara två specialistmottagningar för könsstympade flickor och kvinnor i : Amelmottagningen på i och Vulvamottagningen på i . har beslutat att inrätta särskilda mottagningar för flickor och kvinnor utsatta för könsstympning på i , på och på i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa att det finns jämställd tillgång till specialistvård för att hantera konsekvenser av könsstympning i hela , exempelvis i delar av landet norr om , givet att det bara finns mottagningar i och och snart i ?
fr · H8111215 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1215 Nedlagda orosanmälningar om barn som far illa av (M) till Socialminister (S) framkom i medier att läggs 200 000 orosanmälningar om barn som far illa ned utan vidare utredning av . av alla orosanmälningar utreds inte vidare. Många av dessa hamnar i en pärm, som kallas för slaskpärmen. Ärenden i dessa pärmar är inte sökbara på namn eller personnummer. Detta får till följd att helhetsbildens missas och att utsatta barn får inte den hjälp och det stöd de behöver. Enligt polisen i kan detta innebära att de kan skicka fem orosanmälningar till , och när de skickar en sjätte så är det som att det är första gången. Detta är mycket allvarligt. Anledningen till varför dessa orosanmälningar inte är sökbara är att socialtjänstlagen förbjuder registerföring med hänsyn till integriteten. Regeringen bereder en lagändring om detta men för som går missar barn som far illa. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När beräknas lagändringen träda i kraft?
fr · H8111216 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1216 Postnords post- och tidningsdistribution av (M) till Statsrådet (S) Postnord har meddelat att utdelningen av brev och tidningar i – hela det postnummerområde som börjar med siffran 2 – kommer att gå från i normalfallet till . Och att detta ska ske redan från . Detta kommer att innebära förseningar och fördröjningar för tidningar och tidskrifter I växande utsträckning sker också en samordning mellan post och distribution av dagstidningar. Något som uppmärksammats av mediehus verksamma i . I ett brev till konstateras följande: ”Via sitt dotterbolag har PostNord aviserat att man kan tänka sig att fortsätta dela ut tidningar på ordinarie utgivningsdag men då till ett pris som är så högt som det nuvarande. Ett pris som inget tidningsutdelande företag är i närheten av i någon geografi. PostNords och TAB:s information kring detta har varit absolut och inte förhandlingsbar. Det är så här det blir. relationer kastas över ända. Postnord har också sagt sig inte kunna ägna sig åt presstöd och också hänvisat till att tidningar får distributionsstöd.” Regeringen har tidigare gett Myndigheten för press, radio och tv, MPRT, i uppdrag att utreda frågor om tidningsdistribution för att bidra till en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i hela landet. Postdistribution av tidningar är viktigt ur demokratisk synpunkt, inte minst i glesbygd. Regeringen gör själv bedömningen att en situation med varannandagsutdelning av post skulle allvarligt försämra allmänhetens tillgång till tryckta nyhetstidningar i hela landet. MPRT ska därför utreda möjligheterna att genom upphandling eller på annat sätt säkerställa fortsatt distribution av posttidningar vid en varannandagsutdelning. Detta uppdrag ska redovisas till regeringen . Men Postnord avser att genomföra sin förändring för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att begära att Myndigheten för press, radio och tv tidigarelägger sin analys av konsekvenserna för tidningsdistribution av att Postnord övergår till varannandagsutdelning innan detta är ett faktum i ?
fr · H8111217 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1217 Hot och våld mot samt trakasserier av polisanställda av (M) till Statsrådet (S) presenterade Brå en rapport som visade att av de polisanställda hade utsatts för otillåten påverkan, trakasserier, hot, våld eller skadegörelse. Rapporten visar att det är vanligt att poliser som har blivit utsatta även förändrar sitt beteende – både när det gäller privatlivet och arbetet inom där de byter eller lämnar sitt uppdrag. Detta är mycket allvarligt för både den enskilde polisanställda och för hela samhället. Att utsättas för hot, våld och trakasserier på arbetsplatsen så att det påverkar privatlivet negativt kan aldrig accepteras. Särskilt allvarligt är det om familjemedlemmar drabbas av rädsla och inskränkningar i sina liv. Detta är också mycket allvarligt för hela samhället. Om polisanställda inte vågar ta nödvändiga beslut, eller påverkas till att ta felaktiga beslut, äventyras hela samhällskontraktet mellan laglydiga människor och rättsväsendet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta på kort sikt för att minska polisanställdas utsatthet?
fr · H8111218 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1218 Takten i vaccineringen mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) Vaccinationerna mot covid-19 har tagit fart, men jämfört med flera andra länder verkar mål vara ganska lågt. Andra resurser att kunna vaccinera förutom vårdcentraler är tandläkare, skolsköterskor och Försvarsmakten. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Finns det planer på att öka takten i vaccineringen mot covid-19 genom att ta hjälp av exempelvis skolsköterskor eller Försvarsmakten?
fr · H8111219 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1219 Införande av ett register över imamer av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har infört obligatorisk registrering av imamer som en del i arbetet mot terrorism. Kultur- och integrationsminister presenterade regeringens beslut vid en presskonferens där hon sa följande: Det här är inte en kamp mot religionen eller trossamfunden, utan en gemensam kamp mot terrorism. Vi vill skydda religionsutövningen, och kommer inte att tolerera att de demokratiska rättigheterna urholkas. Beslutet från regeringen innebär att muslimska trossamfund får ansvar för att registrera alla verksamma imamer. Det gäller även utländska imamer som besöker för att arbeta. Målet är, enligt regeringen, att hindra så kallade hatpredikanter från att verka i landet. EU-minister sa, enligt tyska Die Welt, följande i ett uttalande: De flesta imamerna rör sig genom många EU-länder, så säkerhetsmyndigheterna måste veta vem som predikar vad i vilken moské . Edtstadler argumenterar för att pengar från EU-budgeten bättre måste kontrolleras så att inga medel går till organisationer och föreningar som representerar islamistiska och antisemitiska rörelser. Hon anser även att förbud mot finansiering av moskéer och muslimska föreningar från utlandet – något som redan införts i – bör implementeras i hela EU. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att ta liknande initiativ i ?
fr · H8111220 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1220 En snabbare utbyggnad av elnäten av (SD) till Statsrådet (S) är i en situation med tilltagande effekt- och kapacitetsbrist i vårt kraftsystem. Det är något som vi inte befunnit oss i på mycket . I medier framkom det även att , som äger regionnäten i , i ett internt dokument konstaterat att det råder ”ett extraordinärt svårt driftläge” i de regionala och lokala näten i .” Detta är naturligtvis något som begränsar en önskvärd samhällsutveckling gällande etablerande av bostadsområden, företag och elektrifiering av transportsektorn. Exempelvis har utbyggnaden av Roslags i , där 1 500 nya bostäder planeras, skjutits fram . För att rädda elförsörjning 2019 tvingades regeringen använda pengar från beredskapskassa. Pengarna var bland annat avsedda för en nystart av den elproduktion som regeringens skatt på kraftvärme stängde ned tidigare. Insatsen fungerade för staden och kring den men i är dock läget fortsatt akut. Som svar på en tidigare fråga riktad till om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att korta tillståndsprocesserna för de nödvändiga utbyggnaderna av elnäten svarade statsrådet att regeringen kommer att återkomma till när det gäller förslagen i , men att han var beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle bedömas vara nödvändigt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att agera för att vidta ytterligare åtgärder för att korta tillståndsprocesserna för de nödvändiga utbyggnaderna av elnäten, och avser statsrådet att vidta skyndsamma åtgärder för att lösa den akuta kapacitetsbristen i ?
fr · H8111221 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1221 möjligheter att påverka den belarusiska regimen av (M) till Utrikesminister (S) utrikesminister har förklarat att den belarusiska exilkommittén som befinner sig i och företräder det så kallade koordineringsrådet borde ges möjlighet att öppna ett officiellt kontor i landet och ges någon form av legalt erkännande. Allt för att öka trycket och pressen på och den regim han representerar i . Höstens val, de stora folkliga demonstrationerna och protesterna samt myndigheternas omfattande våld och övergrepp gör att många ser som legitim ledare för . De steg som kan komma att tas av EU-landet skulle vara ytterligare tecken på en sådan bekräftelse och ett erkännande av pågående frihetskamp. påminner om att liknande informationsbyråer utomlands användes av baltiska företrädare under de decennier av ockupation som upphörde i och med utropandet och erkännandet av återupprättad självständighet för , och 1990–1991. Från meddelas att Tichanovskaja och nu ska fortsätta att diskutera vad som är möjligt och huruvida en etablering kommer till stånd. Med detta öppnas möjligheter för EU att också kunna formalisera relationer och kontakter med koordineringsrådet och tydliggöra stödet för de krafter som värnar frihet, rättfärdighet och folkligt inflytande i . En möjlighet skulle kunna vara att EU eller enskilda EU-länder knyter personer eller kontakter till ett sådant representationskontor i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att förhålla sig till möjligheten att den exilkommitté för koordineringsrådet som befinner sig i skulle ges möjlighet att öppna ett officiellt kontor med någon form av legalt erkännande?
fr · H8111222 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1222 Relationerna mellan och av (M) till Utrikesminister (S) utgående administration meddelade via utrikesminister en kraftigt förändrad syn på, och hållning till, (Republiken ). Det förklarades att ensidigt ålagt sig självt olika former av kontakt- och utbytesbegränsningar men att dessa nu fullt ut lyfts. Tvärtom handlar det om att upprätta och upprätthålla fullständiga relationer inom ramen för vad som ändå beskrivs som en ”unofficial partner”. skriver i ett uttalande bland annat följande: ”Today I am announcing that I am lifting all of these self-imposed restrictions. Executive branch agencies should consider all 'contact guidelines' regarding relations with previously issued by under authorities delegated to the Secretary of State to be null and void.” Naturligtvis kan det nu deklarerade komma att omvärderas eller justeras av en ny administration, men fram till dess är det rådande officiell politik – med de konsekvenser det kan få både internationellt i relation till och . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera för att , ensamt och tillsammans med resten av EU, ska analysera och förhålla sig till signalen om en ny relation mellan och så som utrikesminister meddelade ?
fr · H8111223 · 2021-01-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1223 Rymningar från rättspsykiatriska kliniker av (SD) till Socialminister (S) greps och anhölls en 19-årig man på sannolika skäl misstänkt för det bestialiska knivmordet i i norra då en 45-årig svensk sjubarnspappa knivhöggs ihjäl vid en bankomat. Åklagare meddelar nu att mannen erkänt att det var han som högg ihjäl sjubarnspappan. 19-åringen har varit på rymmen från en rättspsykiatrisk klinik där han suttit inlåst för ett tidigare brutalt knivmord . beslöt klinikledningen att 19-åringen skulle få gå ut på promenad. Han avvek och har begått ett nytt knivmord. Åklagaren kommer att begära 19-åringen häktad. 19-åringen har, utöver erkännandet, kunnat knytas till rånmordet genom dna. Han är vid sidan av det andra knivmordet även tidigare dömd för en rad andra brott. Det är uppenbart att regeringen, med justitieministern i spetsen, fullständigt förlorat kontrollen över och kan hantera den kriminalitet som frodas som aldrig förr i vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att hindra att dömda brottslingar med enkelhet kan avvika från rättspsykiatriska kliniker och begå nya mord?
fr · H8111224 · 2021-01-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:1224 Ekonomisk kompensation för företag med anledning av pandemilagen av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har återkommande varit både senfärdig och snål i de stödåtgärder som riktades till näringslivet föregående år. Stöden har på olika sätt syftat till att hålla liv i annars livskraftiga bolag i branscher som på grund av pandemin och dess följdeffekter hamnat i ytterst ansträngda situationer. Tyvärr har inte stödpaketen vägt upp för konsekvenserna av restriktionerna, och riskerar än fler företag att nödgas plocka ned skylten ifall regeringen brukar pandemilagen utan rimlig ekonomisk kompensation. Det har under pandemin blivit rutin att det är oppositionen som trycker regeringen framför sig för att förmå den att vidta välbehövda åtgärder – oaktat om dessa syftar till begränsad smittspridning eller till att stimulera näringslivet. Pandemilagen (En tillfällig covid-19-lag) var inget undantag. Efter att ha dröjt valde regeringen att stressa igenom en pandemilag över jul och nyår. Propositionen innehöll delar som ger regeringen befogenhet att kraftigt begränsa våra friheter och rättigheter som individer och som näringsidkare. Jag stannar där i min kritik och konstaterar i stället att det var bra att tillsammans med , lyckades rikta två tillkännagivanden till regeringen, vilka förhoppningsvis kan begränsa lagens skadeverkan. Bland annat riktade vi ett tillkännagivande om just ekonomisk kompensation. Detta eftersom regeringen inte inkluderade ett särskilt ersättningssystem för att omfatta dem som riskerar att drabbas av föreskrifter möjliggjorda av lagen. I stället hänvisade man till existerande stöd och till att man avser att återkomma inom ramen för budgetprocessen. Som enskild näringsidkare som räds föreskrifter som pandemilagen möjliggör är detta sannolikt en klen tröst, varför vårt tillkännagivande poängterade följande: ”Rätten till ersättning bör göras mycket tydligare. Utskottet anser att en verksamhet som drabbas av regeringens föreskrifter som meddelas med stöd av den nya covid-19-lagen, eller 11 § lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen som huvudregel ska ersättas.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att tillgodose det ovan nämnda tillkännagivandet rörande pandemilagen?
fr · H8111225 · 2021-01-13 00:00:00 — Fråga 2020/21:1225 Registrering av vaccinationer mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) års påbörjades vaccination mot covid-19 i . Det är mycket hoppfullt. saknas dock samlad statistik över antalet vaccinerade personer hos . Sådan statistik är viktig för att kunna följa upp vaccinernas säkerhet och effekt samt täckningsgrad bland olika målgrupper. Samtliga vaccinationer mot covid-19 ska registreras i det (NVR) hos . Registrering har möjliggjorts i och med antagandet av proposition 2020/21:47, genom vilken tillämpningsområdet för lagen om det breddades till att också omfatta covid-19 och vars föreslagna lagändringar trädde i kraft . På en fråga från om när statistiken ska publiceras, ställd på den myndighetsgemensamma presskonferensen , uppgav bland annat: ”Vi var ju i den situationen att vårt register inte fick legal status förrän och vi ligger därför lite efter i den här frågan.” Det verkar alltså inte ha funnits rätt förutsättningar, inte minst vad gäller lagstöd, för regionerna och att sammanställa statistik över vaccinationer mot covid-19 på ett effektivt sätt. har tidigare föreslagit () att regeringen i stället skulle möjliggöra uppföljning av vaccinationer genom att besluta om en förordningsändring som inkluderar covid-19 i ett nationellt vaccinationsprogram. Det skulle ha undanröjt legala hinder och underlättat såväl registrering som hantering av vaccinet i regionerna. Om regeringen hade följt uppmaning hade statistiken kunnat samlas och rapporteras in direkt då vaccineringen påbörjades . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att utvärdera de åtgärder som regeringen vidtog för att möjliggöra registrering av vaccinationer mot covid-19, i syfte att identifiera vägval som underlättat denna registrering för myndigheter och regioner?