ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112595 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2595 Hemlig avlyssning av grovt kriminella av (SD) till Statsrådet (S) En stor mängd data som rör grovt kriminella i har som bekant landat hos . Tack vare denna data har också några av mest fruktade gängkriminella kunnat ställas inför rätta, vilket på allvar också inneburit att grovt kriminella gäng blivit skadeskjutna. Från höger till vänster i svensk politik lär vi välkomna att polisen äntligen kunnat angripa grovt kriminella i . Att så är fallet har vi också sett, inte minst då statsrådet uttalat att han välkomnar de gripanden som skett. Detta ställer en rad frågor. Om vi bortser från den i allmänhet svaga svenska lagstiftningen för att faktiskt lagföra och hålla yrkeskriminella bakom lås och bom, saknas också polisens möjlighet att inhämta den typ av uppgifter som deras franska motsvarighet kunnat inhämta. Statsrådet har dessutom klargjort att det inte finns någon ambition att ändra på detta. Det blir därför, milt uttryckt, ganska paradoxalt när statsrådet inte har några problem med att mottar data från , som anskaffats genom avlyssning av gängkriminella, men är emot att den svenska polisen har samma verktyg. Detta synsätt tyder på att statsrådet har mer förtroende för den franska polisen än för den svenska. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan vi förvänta oss att statsrådet verkar för att svensk polis ska kunna använda sig av samma verktyg som fransk polis framöver, dvs. hemlig avlyssning av grovt kriminella, och om inte, varför?
fr · H8112596 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2596 Påståendet om att alla pojkar fostras att slå av (SD) till Statsrådet (MP) Till tidningen uttalade sig så här: ”Ett djupt samhällsproblem att pojkar och män fostras att slå.” Jag känner inte till något vetenskapligt material som stöder påståendet att alla, eller ens många, föräldrar uppfostrar sina barn till att använda våld. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilket vetenskapligt eller annat stöd har statsrådet för påståendet att ”pojkar och män fostras att slå” och har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder i anledning av sitt påstående?
fr · H8112597 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2597 Statsrådets uttalande om att alla pojkar fostras att slå av Boriana (M) till Statsrådet (MP) I en intervju publicerad i uttrycker jämställdhetsminister att det är ”ett djupt samhällsproblem att pojkar och män fostras att slå”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka pojkar och män fostras att slå, från vilken källa hämtar statsrådet stöd för sitt påstående, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ändra på detta förhållande?
fr · H8112598 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2598 Våld och oroligheter i av (V) till Utrikesminister (S) har vi sett våld, vandalisering och en allmänt orolig stämning i , i synnerhet . Poliser har attackerats, bensinbomber kastats och bussar satts i brand. Våldet sker i de protestantiska delarna av staden, där majoriteten av befolkningen är lojalister – de är lojala mot unionen med och vill inte bli en del av ett självständigt . En orsak bakom våldet är ett missnöje bland lojalister att brexitavtalet kommer att skära av mot . har premiärminister , om än inte helt inaktiv, anklagats för att varit alltför passiv i frågan. Premiärministern har dessutom kritiserats för det så kallade Nordirlandprotokollet i brexitavtalet som skulle garantera att en hård landsgräns inte dras mellan och , men i stället verkar det leda till en sjögräns mot med gränskontroller och handelshinder. har tidigare lovat att en sådan gräns inte skulle komma till stånd. Det ökande våldet hotar nu fredsprocessen och långfredagsavtalet som slöts mellan och , med stöd av . Avtalet stipulerar bland annat att ta avstånd från våldsanvändning för politiska syften. Konflikten mellan lojalister och nationalister riskerar nu att få nytt liv, en konflikt vars historia präglats av våldsamheter. har varit tydliga med att våldet måste upphöra och att det är alla politiska ledares ansvar att påkalla detta, framför allt bland DUP som är för en union med . I takt med att våldet trappas upp tyder mer på att det finns politisk organisering bakom det. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta, både inom EU och i sin roll som ordförande i , för att våldet ska minska i ?
fr · H8112599 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2599 Regeringens referensgrupp till EU:s taxonomi av (V) till Statsrådet (MP) När EU nu tar fram en lista på hållbara investeringar, ett av de mest aktuella exemplen på EU:s arbete med den gröna given, så finns det anledning att från svenskt håll oroa sig över regeringens inställning till listan. Den så kallade taxonomin är ett instrument för att styra investeringar i finanssektorn i rätt riktning och bidra till EU:s klimatmål. ställde sig bakom förslaget, som även välkomnades av klimat- och miljörörelsen. Förslaget mötte kritik, och kommissionen har efter det arbetat med att ändra i förslaget. Det nya förslaget väntas antas av kommissionen . Det som har kommit ut kring förslaget än så länge visar på stora försämringar och riskerar att bli ”greenwashing”. har varit pådrivande för att få till förändringar av ursprungsförslaget. Efter invändningar från väntas nu även biobränslen från skogsbruket att klassas som ”långsiktigt hållbar”, i stället för som i det ursprungliga förslaget, som en tillfällig ”övergångslösning”. Här är det tydligt att den gett efter för påtryckningar från den mäktiga svenska skogsindustrin, i strid med klimatforskningen. I har regeringen arbetat tillsammans med en referensgrupp för att ta fram sitt förslag och sin ståndpunkt kring taxonomin. Vilka som ingår eller inte ingår i den referensgruppen är oklart för allmänheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka har ingått i den svenska referensgruppen som varit med och tagit fram regeringens positionering kring förslag på taxonomi?
fr · H8112600 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2600 Importförbud av jakttroféer av (V) till Statsrådet (S) Så gott som alla jägare i , , är utländska jägare. sker jakten på djur som avlats fram för att just skjutas och hamna på någons vägg som en trofé. Ett lejon kan till exempel sövas för att transporteras till ett område där det sedan jagas i en jaktpark. Enligt den granskning som gjordes av är det just den här typen av jakt som flera av de 82 svenska troféjägarna ägnat sig åt. Troféjakt sker också på utrotningshotade djur. är omkring 200 000 lejon kvar i det vilda, och den afrikanska elefanten har minskat . Förlusten av arter runt om i världen är nu också välkänd; enligt WWF:s Living Planet 2020 har bestånden av vilda ryggradsdjur minskat . står också de vilda däggdjuren för av biomassan på land, en drastisk minskning. När det gäller troféerna som jägarna velat ha med hem till visar genomgång av ansökningarna till att det handlar om lejon, leoparder och elefanter bland många andra djur. Djur som är under stor press. Att sätta ett pris på ett lejon på det här sättet och sedan låta rika människor från världen över komma och jaga är ett beteende bäst förpassat till historieböckerna. kan inte förbjuda troféjakten som sådan, men flera länder har helt eller delvis stoppat importen av troféer. är dock inte ett av de länder som helt stoppat importen. För att skydda de hotade arterna har världens länder kommit överens om att begränsa handeln i Cites (Convention on international Trade in Endangered Species of Wild Fauna and ). Importen av jakttroféer till styrs av EU:s gemensamma lagstiftning och varierar över åren avseende vilka jakttroféer som tillåts importeras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att ska kunna införa permanent importförbud av jakttroféer?
fr · H8112601 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2601 Utbredningen av islamistisk ideologi i utsatta områden av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) publicerade en lägesanalys som slog fast att salafister ”verkar öppet för att skapa ett parallellt samhälle med egna normer och värderingar”. Salafismen är en renlärig gren inom islam som bokstavstolkar de religiösa texterna. Särskilt tydlig är närvaron av salafistiska grupperingar i förorterna där ”personer kopplade till miljön försöker påverka boende i hur de ska leva och vad som är tillåtet”. Därutöver har haft flera uppmärksammade fall med skolor som haft anställda på ledande positioner och som enligt utgör ett hot mot rikets säkerhet. efter det islamistiska terroristdådet på som krävde fem människoliv finns det 2 000 individer inom den våldsbejakande islamistiska miljön, enligt . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att stoppa utbredningen av den islamistiska ideologin i svenska förorter?
fr · H8112602 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2602 hotfulla agerande mot av (SD) till Utrikesminister (S) blev självständigt 1991, men frigörelsen från var svår och landet har präglats av ett auktoritärt och ständigt korrumperat styre med starka inneboende motsättningar. En revolution förde på kollisionskurs med , som annekterade halvön och iscensatte ett väpnat uppror i landets östra delar. Hotet från har gett starkt stöd från EU och , men fortsatt korruption kan få stödet att svikta. rapporterades det att ha genomfört truppförflyttningar vid gränsen till . Enligt Arkady Moshes, chef för vid (), vill dominera hela och hindra landet att gå med i Nato. Militäralliansen kräver att drar tillbaka sina trupper från territorium och att landet minskar sin militära närvaro i regionen. intresse för är främst politiskt. Det handlar om att få politisk kontroll över de forna sovjetiska områdena. Men det handlar även om målet att ska bli en stormakt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt ämnar ministern och regeringen agera gentemot hotfulla agerande mot ?
fr · H8112603 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2603 Fasta för barn av (SD) till Utbildningsminister (S) är en högtid som allt fler barn och tonåringar i deltar i. Den muslimska fastan innebär att barnen endast får äta när solen har gått ned och innan solen går upp. Den avslutas först . finns det inga regleringar i skollagen om fasta, och har inte heller meddelat några särskilda riktlinjer om vad som gäller kring fasta. Det innebär att samma regler om utbildningen och undervisningen gäller för elever som firar denna högtid som för andra elever som inte gör det. Det är viktigt för barnen att ha de bästa förutsättningarna de kan få för att kunna koncentrera sig på skolan för att prestera så bra som möjligt nu under slutet av terminen, så att man kanske kan höja betygen. Terminens slutspurt är en intensiv del av skolåret med många inlämningsuppgifter och nationella prov. Enligt forskning kan fastan påverka deras hälsa och skolprestationer negativt. Sömn- och energibrist hos elever leder bland annat till koncentrations- och minnessvårigheter. Det påverkar även elevernas humör, prestationsförmåga och stresskänslighet. Barn är känsligare för fasta än vuxna på grund av en mindre reserv av glykogen i lever och skelettmuskulatur. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ämnar ministern och regeringen införa ett generellt förbud mot fasta för barn?
fr · H8112604 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2604 Bristande id-kontroll av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en ny rapport från påtalas att kvaliteten varierar när ambassaderna ska kontrollera dokument och id-handlingar på de som söker uppehållstillstånd i , vilket menar kan hota rättssäkerheten. Personer som inte skulle få uppehållstillstånd kan få det, och de som skulle få uppehållstillstånd kan bli utan, säger , projektansvarig på . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att åtgärda bristerna med id-kontroll, och i så fall vilka?
fr · H8112605 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2605 Adoptionsförmedlingar av (SD) till Socialminister (S) Jag har i en tidigare fråga ställd till socialministern framfört oro över situationen kring de internationella adoptionerna från . I den brottsutredning som gjorts i finns över 600 barn registrerade. Det har framkommit hårresande berättelser om bland annat barn som kidnappats på sjukhus redan direkt efter födseln. Jag ställde då frågan till socialministern om vad regeringen avser att göra för att säkerställa att inte ger medgivande av adoptioner på oriktiga grunder, som bland annat de från . Ministern framhöll i sitt svar att staten så långt som möjligt måste garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Det förefaller ju vara en helt grundläggande princip, och ändå kan vi nu med facit i hand se att denna grundläggande princip har fallerat rejält. förband sig till 1997, som i någon mening skulle bli en garant för rättssäkra adoptioner. Artikel 21 i som vi också har antagit som svensk lag 2020, säger ”Vid adoption ska staten säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa”. Ändå har föga hänt, och vi kan konstatera att internationella adoptioner har kantats av oegentligheter. uppmärksammade att i regleringsbrev hade önskat få underlag på hur de internationella adoptionerna sköttes. Dåvarande tillsynsmyndigheten svarade regeringen och beskrev situationen i 17 olika adoptionsländer. Rapporten innehöll information om allvarliga missförhållanden i en majoritet av länderna. Men någon utredning kring det som framkom verkar inte ha gjorts. uttalade sig socialminister att ministern och regeringen vill se över adoptionsförmedlingen –1990-talen. har gått efter det att regeringen fick rapporten från , och sedan socialministern gjorde sitt uttalande om en översyn av adoptionsförmedlingar. Med anledning av detta önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ser ministern på uppgifterna om att det var känt redan sent 1990-tal i om missförhållanden kring adoptioner, och när avser ministern att initiera en översyn och utredning av adoptionsförmedlingar som gjorts –1990?
fr · H8112606 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2606 Behovet av stärkt patientsäkerhet vid elektrokonvulsiv behandling av (SD) till Socialminister (S) Elektrokonvulsiv behandling (ECT) är en behandlingsmetod som används vid många allvarliga sjukdomstillstånd inom psykiatrin. Behandlingen går ut på att man under muskelrelaxation och narkos utlöser ett generaliserat epileptiskt anfall, som på egen hand avslutas efter 30–. Det epileptiska anfallet utlöses genom att det centrala nervsystemet stimuleras med elektriska impulser genom elektroder på huden. Enligt Svenska Psykiatriska Föreningens publicerade kliniska riktlinjer för behandling av ECT anses behandlingsmetoden vara en väletablerad metod både vetenskapligt och erfarenhetsmässigt. I riktlinjerna framgår det likaså att svår depression är den främsta indikationen för ECT och att studier återkommande påvisar att ECT är överlägsen annan behandling. Patienter med katatoni förbättras enligt uppgift i en mycket hög andel av fallen, oavsett annan underliggande diagnos. Vid syndrom som malign katatoni och deliriös mani verkar ECT effektivt och kan i vissa fall ha en direkt livräddande effekt. Vid cykloid psykos och postpartumpsykos har behandlingsmetoden likaså en snabb och säker effekt, enligt den information som återfinns i de kliniska riktlinjerna. Frågan om ECT som behandlingsmetod är omdiskuterad, både vad det gäller effekter och biverkningar. Det är och har länge varit ett kontroversiellt område. Ur ett patientsäkerhetsperspektiv är det givetvis helt avgörande att kunskapsöversikten är god och att bästa tänkbara kunskapsläge formar adekvata behandlingsmetoder. Behandlingens fördelar och nackdelar behöver återkommande lyftas fram och hanteras utifrån ny evidens och beprövad erfarenhet. Patienter som drabbats av långvariga minnesstörningar efter ETC-behandling har vittnat om bristande information om biverkningar och ett dåligt bemötande från vården. har med anledning av detta, tillsammans med en expertgrupp, identifierat behov av stöd till vården när det gäller bemötande och direkta åtgärder som vården kan vidta. Det är vanligt att patienter får minnesstörningar under själva behandlingsperioden, och den problematiken kan hålla i sig efter att behandlingen har avslutats. Vad det gäller ECT och långvariga minnesstörningar är det således viktigt att patienters beskrivningar av långvarig minnesstörning hanteras, analyseras och följs upp eftersom kunskapsläget behöver utvecklas. Biverkningar som orsakas av behandlingsmetoden måste likaså hanteras genom en god eftervård och därmed också anses vara en självklar del av vårdprocessen när behov föreligger. Med anledning av förekomsten av de negativa effekter som ECT kan orsaka bör likaså en försiktighetsprincip tillföras vid behandling av personer . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det finns behov av att ta till ytterligare åtgärder för att säkerställa patientsäkerheten vid ECT-behandling, och avser ministern att särskilt utreda frågan om att tillämpa en försiktighetsprincip när det gäller behandling av personer ?
fr · H8112607 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2607 Villkorligt frigivna som fortsätter att begå brott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) SVT:s visar att en ung man släppts ut från Kumlaanstalten som villkorligt frigiven. Under det kommande halvåret begick han brott efter brott – greps han av polisen åtta gånger . knivhögg han en annan man. Uppdrag gransknings kartläggning visar hur vanligt det är att unga män begår nya brott under villkorlig frigivning. I , och kan risken för ett återfall i brott stoppa en villkorlig frigivning – men inte i . SVT skriver: ”En klient hos frivården kan dessutom bli misstänkt och till och med erkänna brott utan att den villkorliga frigivningen dras in. Det är först om man bryter mot frivårdens regler och inte kommer på möten som det kan få konsekvenser.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att villkorligt frigivna kan fortsätta att begå brott efter brott, och i så fall vilka?
fr · H8112608 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2608 Förberedande åtgärder för att säkerställa säkerheten i 5G-uppbyggnaden av (SD) till Statsrådet (S) Huvudförhandlingarna i Förvaltningsrätten i i målet mellan () och det kinesiska telekombolaget har inletts. Ingen vet dock hur rättens utfall kommer att bli. Bakgrunden är att PTS stoppat Huawei från att få delta i utbyggnaden i 5G-nätet efter krav från både Säkerhetspolisen och Försvarsmakten eftersom det anses vara en stor säkerhetsrisk. Statsrådet kan givetvis inte kommentera det aktuella målet men vi kan nog alla vara överens om att beslutet från PTS var bra och att det är av största vikt att hålla kinesiska företag med kopplingar till den kinesiska kommunistregimen borta från möjligheterna att bedriva spionage mot och våra medborgare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vidtar regeringen några särskilda förberedande åtgärder för att säkerställa säkerheten i uppbyggnaden av 5G beroende på hur rättens utslag kommer att bli?
fr · H8112609 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2609 Ökade regelkostnader för företag av (SD) till Näringsminister (S) I närtid presenterade sin slutrapport som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft åren 2013–2020. Trots regeringens och ständiga utspel och retorik rörande behovet av regelförenkling, minskade kostnader för administration och så vidare framgår det i rapporten att företagens årliga administrativa kostnader har ökat med 4 miljarder och att de årliga produktions- och investeringskostnaderna har ökat med . Detta som regeringen har haft som mål att de administrativa kostnaderna för företag till följd av regler ska minska. betonar i slutrapporten även att det sällan är enskilda krav som tynger företagen mest, utan att det stora problemet består av den samlade regelbördan. Mot den bakgrunden uppstår ett behov av att från politikens sida utgå ifrån ett helhets- och processperspektiv när man tar sig an regelförenklingen – någonting som återkommande gjort i sina kommittémotioner. , vd för , kommenterar rapporten på följande sätt: ”För oss inom näringslivet var det ingen nyhet, men väl tråkigt att svart på vitt konstatera att denna och tidigare regeringar misslyckats med att sänka företagens regelkostnader. Detta bör tas på allvar av regeringen som är i slutskedet av att ta fram de nya regelförbättringspolitiska målen. Ska målen bli något värda krävs kraftiga åtgärder och en samordnad process mellan regering och myndigheter för att nå dit.” Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att få bukt med denna problematik?
fr · H8112610 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2610 Livsmedelsstrategins genomslag hos myndigheterna av (C) till Statsrådet (S) har antagit en livsmedelsstrategi som beskriver att ska öka livsmedelsproduktionen och att lönsamheten för lantbrukare ska bli bättre. bidrar lantbruket till öppna landskap, till att jobb skapas och till att miljön är i fokus. Att ha en strategi för matproduktionen är viktigt och är och var starkt efterfrågad av de som ser vikten av att svensk livsmedelsproduktion ökar ur ett hållbarhets- och försörjningsperspektiv. Den nationella livsmedelsstrategin är nedbruten i regionala strategier som ska vara till hjälp för kommuner och regioner i deras arbete med mera svenskt i de offentliga köken. Om vi ska öka livsmedelsproduktionen måste alla ha denna strategi för ögonen. Lika viktigt är det att statens myndigheter har med sig livsmedelsstrategin i sina arbeten. Exempel på det kan vara eller som när man ska bygga ny infrastruktur eller nya elledningar har med sig livsmedelsstrategin och lantbruket i sitt arbete och väger av så att exempelvis så lite jordbruksmark som möjligt tas i anspråk så att produktionen kan öka och stärkas. Så är ofta inte fallet; flera myndigheter jobbar inte aktivt med denna fråga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att uppdraget till myndigheterna är tydligt när det gäller hur man ska jobba med livsmedelsstretagin inom respektive myndighet och statligt verk?