ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111869 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1869 Svenska ekonomiska intressen i internationella handelsöverenskommelser av (SD) till Statsrådet (S) I en intervju i uttrycker utrikeshandelsministern sin förhoppning att utnämnandet av Okonjo-Iweala till ny chef för (), i kombination med att förväntas bli mer aktivt i organisationen, kan komma att vara mycket gynnsamt för , en förhoppning som delar. Enligt intervjun kan komma att gynnas av att vi är framstående avseende hållbara produkter och klimatsmarta lösningar. Här ligger långt framme, enligt ministern, och företag med miljövänliga varor bör komma att gynnas av minskade handelshinder. Utrikeshandelsministern betonar i intervjun särskilt att det finns ett nytt initiativ från 50 länder som ska börja diskuteras inom WTO . Det går ut på att hållbart tillverkade varor ska kunna ges handelslättnader. Detta skulle enligt öppna möjligheter för exempelvis svensk fordonsindustri, som arbetar för att göra hela produktionskedjan hållbar: från gruvorna till hur stålet tillverkas och fraktas till fabrikerna samt hur bilarna produceras på hållbart sätt. Ministern menar i intervjun att om produktionskedjan är grön hela vägen resulterar detta i en hållbar produkt som får lättade handelshinder och kan konkurrera ut varor som tillverkas på ohållbart sätt. Med sådana ”gröna etiketter” på slutprodukterna kan därför exportinkomsterna ökas och arbetstillfällen skapas. Det finns ett avsevärt problem på vägen som jag med min fråga vill understryka för regeringen. Eftersom EU är mycket aktivt på det här området och ligger långt före WTO är det mycket sannolikt att de beslut som fattas inom ramen för EU:s ”taxonomi” för hållbara investeringar kommer att få stor betydelse för de förslag som kommer att läggas inom WTO. Här finns en rad verkligt kritiska problem. Svensk vattenkraft är enligt senaste version av taxonomin inte att betrakta som hållbar. Vattenkraft utgör en grundläggande del av svensk elförsörjning och är därmed avgörande för snart sagt alla svenska industriprodukter och för att deras produktionskedjor ska ses som hållbara. Det förtjänar att påpekas att även vindkraften i kräver baskraft i form av vattenkraft för att reglera sitt väderberoende. Lika allvarligt eller mer är att allra hållbaraste och mest förnybara exportindustri, skogssektorn, inte heller föreslås av såsom hållbar. exporthandel inom EU, men även exporthandeln med hela världen om det nya globala initiativet tar intryck av , hotas därför av att regeringen, fram till representerad av finansmarknadsminister (MP), inte förefaller ha fått gehör för svenska intressen, i synnerhet inte beträffande svenskt konventionellt skogsbruk. Min fråga till statsrådet är därför: Hur samverkar statsrådet med finansmarknadsministern beträffande för ekonomi helt avgörande verksamheter som vår skogsskötsel och skogsindustri, svensk vattenkraft och svenska biobränslen, så att de bedöms positivt såväl av WTO och EU som av andra internationella handelsöverenskommelser, så att potential att fungera som föregångsland beträffande storskalig industriproduktion med låga nettoutsläpp av koldioxid kan förverkligas?
fr · H8111870 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1870 Vattenförsörjningen vid attentat av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Nyheten om hur en hackare tog sig in i vattenförsörjningssystem , , och hur denne terrorist kort lyckades öka halten av ett möjligt farligt ämne, väckte förmodligen frågan hos många om hur står sig säker mot liknande angrepp. Det är inte bara viktigt att se till att vattenförsörjningen är god i vid händelse av kris eller attentat som ovan beskrivits. Det är också viktigt att det finns ett beredskapslager av kemikalier som används för att rena dricksvatten. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med tanke på händelsen i , så att vattenförsörjning är säkerställd?
fr · H8111871 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1871 Massavrättningarna i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Det pågår massgripanden och avrättningar av kurder i . nås vi av fruktansvärda nyheter om den islamiska regimens brott mot mänskliga rättigheter. har hundratals massarresteringar av kurdiska män och kvinnor ägt rum. Dessa fängslade människor har varit fackliga aktivister och aktivister på olika områden i det civila samhället, bland annat kulturarbetare, miljöaktivister och hemspråkslärare. har dömts till fängelse utan att ha begått något brott; hon har endast undervisat kurdiska barn i modersmålet. , , har vi nåtts av nyheten om att , en miljöaktivist och facklig aktivist, i fängelse riskerar att avrättas för att han har varit aktiv i miljöfrågor och försvarat arbetares rättigheter. Kamangar är från en folkkär, men av regimen förföljd, släkt och familj i staden i /. Han riskerar att bli den 20:e familjemedlemmen som avrättas och mördas av den barbariska islamiska regimen. har goda relationer och ekonomiska förbindelser med . måste kräva att stoppar avrättningar och tortyr av politiska fångar. måste kräva att de ofta förekommande och omvittnade våldtäkterna av kvinnor i de iranska fängelserna upphör. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Kommer utrikesministern och regeringen att kräva att den iranska regimen stoppar den våg av massarresteringar med åtföljande summariska rättegångar och avrättningar som sveper över landet så att politiska fångar som kan försättas på fri fot?
fr · H8111872 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1872 Solcellsstöd utan övergångsregler av (M) till Statsrådet (S) Med hänvisning till svaret på min tidigare fråga (2020/21:1604), som behandlade avsaknaden av övergångsregler för sökande av solcellsstödet som inte blev beviljade medel för investeringar gjorda , har jag ytterligare en fråga. Privatpersoner som har hört av sig i ärendet är nämligen upprörda. De anser inte att det har funnits information om att investeringsbidraget var begränsat utan menar tvärtom att de har uppmuntrats att satsa. Detta är något som ska ha hörts från såväl elbolag och installatörer som från och länsstyrelser. Vid invändningar och tveksamheter har svaret varit att pengar har alltid kommer men att det tar tid. Hur detta har kommunicerats från nämnda aktörer kan det ju självklart råda olika uppfattningar om. Men anslaget ökade med i vårändringsbudgeten och med ytterligare i höständringsbudgeten , för att sedan ökas med ytterligare i budgetpropositionen 2020, som även den presenterades . I ljuset av detta kan man förstå att otydligheter uppstår och har uppstått. Med tanke på det ovannämnda är det förvånande att regeringen då den i ett pressmeddelande gav besked om att ansökningsstopp skulle införas per varken informerade eller kommenterade något om att medlen för skulle vara begränsade. Det som har hänt är mycket olyckligt och har orsakat såväl misstro mot myndigheter som ekonomiska avbräck för många enskilda. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att hjälpa de privatpersoner som har hamnat i kläm mellan de olika stödsystemen?
fr · H8111873 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1873 Problem för arbetspendlare till av (KD) till Statsrådet (S) Efter att införde än hårdare restriktioner som bland annat drabbade svenska arbetspendlare hårt har flera tusen pendlare lockoutats av den . Därmed får de ingen lön från arbetsgivaren, då deras frånvaro ses som ogiltig. Trots att de också betalar trygdeavgift eller skatt till beroende på bland annat arbetsort får de inte eller någon ersättning från . De står alltså helt utan inkomst. Detta har förstås lett till stor förtvivlan hos dessa personer eftersom de måste ha mat på bordet och räkningarna trillar in ändå. Tyvärr förlängdes de ovan nämnda restriktionerna till att gälla minst februari ut. Min fråga till statsrådet , som ansvarar för regeringens arbete med nordiska frågor, lyder: Vilka åtgärder är statsrådet och den beredda att vidta för att hjälpa alla dessa medborgare som står i denna förtvivlade situation?
fr · H8111874 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1874 Utflyttning av trålgränsen i av (M) till Statsrådet (S) Diskussioner om att flytta ut trålgränsen i till har pågått utan att regeringen har meddelat sin syn i frågan. Det är olyckligt, inte minst eftersom det har medfört ett stort mått av desinformation, där många aktörer har tagit för givet att detta är ett ensidigt och nationellt beslut. Få tycks ha känt till det avtal som finns med och , vilket ger fiskare från dessa länder möjlighet att fortsätta sitt fiske även om vi förbjuder svenskflaggade fiskare att tråla där. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har i ett pm med fokus på att skydda sill och strömming () nämnt frågan men framhållit att det inte är HaV utan regeringen som avgör vägen framåt och vilka steg som ska tas. I samband med ett möte i miljö- och jordbruksutskottet svarade HaV:s generaldirektör att kunskapsunderlaget som sammanställs och som delvis tar upp trålgränsdiskussionen inte är föranlett av att regeringen skulle ha gett HaV i uppdrag att utreda frågan om en utflyttning av trålgränsen. Det förvånar med tanke på de problem som råder, den debatt som förevarit och den utdragna tidsaspekt som ett presumtivt agerande skulle innebära. Med hänvisning till det ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet : Kan statsrådet klargöra sin inställning då det gäller frågan om utflyttning av trålgränsen, och vilken är statsrådets bedömning av hur en flytt skulle påverka det småskaliga fisket?
fr · H8111875 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1875 Nordiskt samarbete i fråga om försurning av haven av (SD) till Statsrådet (S) En effekt av ökande koldioxidhalter i atmosfären och ökande temperaturer är försurning av våra hav. Försurningen hotar att påverka förutsättningarna för ekosystem och organismer, inte minst i kombination med andra förändringar såsom temperaturhöjningen i sig, övergödning samt införsel och populationstillväxt av främmande invasiva arter. Dessa förändringar hotar i sin tur att förändra och försämra för havets näringar och övriga livsbetingelser för kustborna. Detta är bakgrunden till att 2020 valde att anta starka rekommendationer på området efter förslag från utskottet för ett hållbart . rekommenderar dels att ta initiativ till ökat nordiskt samarbete i framtagande av kunskap inom området, inte minst om konsekvenser för kustborna och havens näringar, dels att utarbeta en långsiktig plan som leder till fungerande åtgärder för anpassning till och förebyggande av konsekvenser för näringarna och kustborna. Av Nordiska ministerrådets svar framgår glädjande nog att flera initiativ har tagits och att engagemanget är stort. Inte minst finns ett arbete med indikatorer kopplat till modellarbete för att följa utvecklingen och förutsäga konsekvenser. Policydokument är under framtagande som ska fungera som underlag till kommande förhandlingar i och för beslut. Resultat från avläsning av indikatorer är alltid känsliga, för valet av indikatorer och modellering har definitionsmässigt inbyggda osäkerheter. Dessa svårigheter är här större till följd av att flera parametrar ändras i och våra andra hav. vill både och att resultaten ska kunna användas för förebyggande och anpassning, så att skadeverkningarna av havsförsurningen ska bli så små som möjligt. Inte desto mindre är det ju så att om man råkar dra felaktiga slutsatser så kan åtgärder bli effektlösa eller rent av kontraproduktiva. För att nå våra ambitioner är det därför viktigt att säkerställa kvaliteten på data och slutsatser så långt det bara går. Här finns goda möjligheter att genom ökat nordiskt samarbete förbättra kvaliteten på förutsägelser och medvetandegöra hur stora osäkerheterna i förutsägelserna är och hur de ser ut. Ett systematiskt nordiskt samarbete mellan forskningsinstitutioner och mellan näringsorganisationer kan kvalitetssäkra arbetet vad gäller kunskapsutveckling och utveckling av åtgärder. Detsamma gäller själva forskningens förutsättningar. Ett ökat nordiskt samarbete kan skapa gemensamma forskningsmiljöer för studier av effekter på förenklade ekosystem där man kan variera en eller flera parametrar. En sådan gemensam forskningsinfrastruktur ökar möjligheter till studier och leder naturligt till mer samarbete mellan olika forskningsinstitutioner. Satsningar på förbättrade möjligheter till modellering och förbättrade studiemiljöer förstärker varandra. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att arbeta för att förstärka samarbetet i vad gäller kvalitetssäkring och forskningsmiljöer inom området havens försurning?
fr · H8111876 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1876 Direktavskrivna polisanmälningar av (M) till Statsrådet (S) I samband med den nationella brottsofferveckan meddelade Stiftelsen att de och företaget ska erbjuda en tjänst ämnad för brottsoffer som drabbats av internetrelaterade bedrägerier som offren har polisanmält men som polisen avskrivit utan att inleda en förundersökning. Erbjudandet innebär att brottsoffret ska kunna få en "second opinion” på om polisen hade fog för att avskriva anmälan utan att vidta någon åtgärd. Kvalitetsgranskningen ska göras av en före detta åklagare. Bakgrunden är att av de anmälda bedrägeribrotten direktavskrivs , medan av anmälningarna leder till att en förundersökning förvisso inleds men att ett beslut om att lägga ned densamma fattas i nära anslutning till anmälan (Brå, 2020). Det är inte undra på att personuppklaringsprocenten för denna typ av brott är så låg som . gjorde polisens egen internrevision en kvalitetsgranskning av 702 direktavskrivna bedrägeriärenden. De fann då att i princip samtliga, 701 stycken, av ärendena var felaktigt hanterade (Granskning av polisregionernas handläggning av bedrägeriärenden, dnr A244.678/2016). Efter det anmärkningsvärda resultatet utlovades en uppföljande studie , men det är okänt huruvida den har genomförts. Hur som helst är dessa siffror ytterst alarmerande och inte värdiga ett rättssamhälle. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att den här typen av polisanmälningar faktiskt omhändertas och utreds på ett rättssäkert sätt så att personuppklarningsprocenten för brotten i fråga ökar?
fr · H8111877 · 2021-02-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:1877 Solcellsstöd och ändrade fakturor av (M) till Näringsminister (S) fanns det cirka 9 000 personer som köade för att få ut bidrag för den solcellsinstallation som de hade gjort . Men då de statliga pengarna för ändamålet hade tagit slut blev de utan. införde regeringen en ny typ av skatteavdrag som riktar sig till den som installerar solceller. Dessa medel är dock inte sökbara för den som redan har genomfört sin installation även om personen aldrig har fått bidrag för investeringen. Följden är att de cirka 9 000 privatpersoner som redan har hunnit installera solceller har hamnat i kläm. Förvånansvärt nog kan man på olika länsstyrelsers hemsidor läsa: "För de privatpersoner som inte har fått sin ansökan om stöd beviljad och inte heller har ansökt om rotavdrag för en redan genomförd solcellsinstallation finns möjligheten att kontakta leverantören och be att denne ändrar sin faktura i efterhand. Leverantören/företaget har möjlighet (men inte skyldighet) att ändra en redan utställd faktura och lägga till ett avdrag för rot i efterhand." Samma information har tidigare förmedlats i medier av rättsliga experter. Inställningen är utan tvekan generös, men känns det mycket märkligt att myndigheter på detta sätt uppmuntrar privatpersoner att begära ändringar i hantverkares redan bokförda fakturor för att kompensera för regeringens tillkortakommanden. Att regeringen inför övergångsregler för den berörda gruppen hade varit mer korrekt och rättssäkert. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : På vilka legala grunder kan myndigheter uppmuntra privatpersoner att begära ändringar i redan bokförda fakturor, och vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta i de fall som leverantören inte vill göra detta?
fr · H8111878 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1878 Vaccineringen i av (M) till Socialminister (S) För innevarande månad, februari, har statens utlovade vaccinleveranser till Region i skrivande stund minskat med . Det är allvarligt. Vaccineringstakten behöver öka för att kunna rädda liv och hälsa mer framgångsrikt. Det är just nu omöjligt ge invånare tydliga besked om vaccineringen på grund av att regionen med kort varsel får stora förändringar i vilka vaccinleveranser som kan väntas. Region är redo att vaccinera så snart vaccindoser anländer. Vad som behövs är betydligt mer stabila förutsättningar för att kunna planera vaccinationerna bättre. Andelen äldre i är lägre än i många andra delar av landet, vilket förklarar att inte har vaccinerat lika stor andel som andra län, då man inte fått vaccin i samma utsträckning jämfört med många andra län. Men Region har dessutom inte fått den andel vaccin som regionen ska få enligt fördelningsnyckeln, där antal äldre är den styrande parametern. Regeringen behöver vända på alla stenar för att hejda trenden med dessa negativa leveransbesked. är redo att vaccinera i stor omfattning – problemet är att leveranserna uteblir. Det är problematiskt att vissa politiker från exempelvis Socialdemokraterna försöker sprida en bild av att det är Region vaccineringsarbete som utgör ett stort problem, när det är uppenbart att uteblivna vaccinleveranser är orsaken till bristfällig vaccineringstakt jämfört med ursprungliga prognoser och med andra län. Region har uppmanat myndigheterna att driva på läkemedelsföretagen för att få tydligare besked om leveranserna. Min fråga till socialminister är: Vad gör ministern för att motverka ytterligare omfattande förseningar av vaccinleveranser till bland annat Region ?
fr · H8111880 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1880 Översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifter av (M) till Infrastrukturminister (S) Svensk sjöfart är grundläggande för import och export. Liksom alla transportslag ska sjöfarten i möjligaste mån delta i omställningen från fossildrivna fartyg till väsentligt mer miljövänliga fartyg. Många framsteg och förändringar görs redan inom branschen, men staten, via , har inte i önskvärd del bidragit i erforderlig utsträckning genom att bejaka och stödja rederier som använder sig av miljömässigt bättre fartyg. Visst finns möjlighet att få nedsatt farledsavgift till viss del, men rabatten är både otillräcklig och missar stundom helt målet. Till exempel kan ett fartyg som drivs uteslutande på el, som hos rederiet som trafikerar sträckan –, tvärtom få ökade avgifter då de inte passar in i nuvarande miljödifferentiering. Nästa bekymmer är ekonomi i sammanhanget. Verket finansieras till största del av farleds- och lotsavgifter. Om verket då ger rabatter på dessa avgifter minskar intäkterna, och myndigheten får ett minusresultat. Följaktligen ges endast rabatter i liten del. Med anledning av ovanstående riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en översyn av miljödifferentieringen av farledsavgifterna bör ske i syfte att säkerställa att utformningen av systemet skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna svensk sjöfart. Regeringen har dock inte vidtagit några kända åtgärder . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : När ämnar ministern vidta konkreta åtgärder i enlighet med tillkännagivandet och initiera en översyn i syfte att tillmötesgå vilja och därigenom även öka incitamenten för fortsatt positivt klimatarbete inom sjöfarten?
fr · H8111881 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1881 Sjösäkerhetstillsyn för pråmar av (M) till Infrastrukturminister (S) inträffade en tragisk olycka i samband med muddringsarbeten i hamn. En pråm med en grävmaskin ombord slog av ännu oklar anledning runt, och en person förolyckades. En utredning pågår för tillfället, och det finns ingen anledning att föregripa den utredningen eller spekulera i själva orsaken till olyckan. Vad som dock redan nu bör tas upp är frågan om sjösäkerhet kring pråmar. Frågan är ingalunda ny. påpekade att systemet för tillsyn av pråmar behövdes ses över. Vid ytterligare två tillfällen har kommissionen också sedan påmint regeringen om att agera i frågan. Det senaste tillfället var 2019, då man bad regeringen ta fram en tidsplan för genomgången av sjösäkerhetstillsynen av pråmar. Såväl branschföreträdare som statens egna tillsynsmyndigheter, Transportstyrelsen och , har sedermera framhållit vikten av att få ordning på tillsynsfrågan kring pråmar. Några initiativ har dock inte tagits av regeringen. Tillsyn av sjösäkerhet ska gälla lika för alla fartyg som rör sig i svenska vatten. finns oklarheter kring tillsynen av pråmar, vilket påtalats . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Kommer ministern att ta initiativ till en översyn av nuvarande tillsynssystem gällande sjösäkerhet på pråmar i enlighet med Statens , och tidigare angivna rekommendationer, och när kan vi då räkna med att detta sker?
fr · H8111882 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1882 Utredning av verksamhets- och finansieringsform av (M) till Infrastrukturminister (S) är en mycket viktig myndighet för svensk sjöfart. Såsom varande ett av de tre kvarvarande affärsverken ska myndighetens verksamhet i möjligaste mån vara självfinansierande. finansieras myndigheten grovt räknat till av intäkter från farleds- och lotsavgifter, genom anslag och kvarvarande genom övriga intäkter. Verket är således väldigt beroende av en fungerande sjöfart för att kunna ta in sina avgifter. Ett moment 22 uppstår dock när myndigheten måste höja avgifterna i stor mån för att finansiera sin verksamhet. Därmed försvårar man för en fungerande och konkurrenskraftig sjöfart. befinner sig just nu i denna situation och har höjt såväl farleds- som lotsavgifterna regelbundet . Man signalerar även fortsatta avgiftsökningar kommande år. Detta är en ohållbar situation. Med anledning av ovanstående riktade ett tillkännagivande till regeringen att utreda verksamhets- och finansieringsform i syfte att finna en finansiering som är hållbar . Tillkännagivandet till trots har regeringen ännu inte vidtagit någon åtgärd i syfte att tillmötesgå tillkännagivandet förutom en kompensation till för kostnader relaterade till pågående pandemi. Min fråga till infrastrukturminister blir med anledning av ovanstående: När kommer ministern att vidta konkreta åtgärder i syfte att tillmötesgå tillkännagivandet och inleda en utredning av verksamhets- och finansieringsform i syfte att ge verket långsiktiga förutsättningar att genomföra sitt uppdrag utan avgiftshöjningar?