ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111990 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1990 Det ökade antalet avslag på sjukintyg av (M) till Statsrådet (S) Antalet sjukskrivna har förändrats och beroende på vilka åtgärder som vidtagits eller inte så har antalet stigit eller sjunkit. Socialdemokraterna har i tidigare uttalanden varit tydliga med att de anser att alliansregeringen undergrävde hela sjukförsäkringen och lämnade människor utan försäkring. Tillgänglig statistisk visar däremot att antalet människor som får avslag på sin sjukförsäkring har ökat med drygt 40 000 personer sedan de tog över makten i . Det innebär att det är många som står utan försörjning eller som tvingas tillbaka till ett arbete de inte orkar med. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska antalet personer som får avslag på sin sjukskrivning och för att se till att rehabiliteringskedjan fungerar som den är tänkt att göra?
fr · H8111991 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1991 Vaccin mot covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Under gårdagen publicerades i SVT en nyhet om att vaccinering av ett specifikt parti med vaccin stoppas efter att flera personer drabbats av akuta allergiska reaktioner i samband med vaccinering mot covid-19. Beslutet ska ha fattats i samråd mellan Smittskydd och . Information om detta finns dock inte att tillgå varken på eller hemsidor. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har biverkningar i form av exempelvis allergiska rektioner eller andra allvarliga hälsotillstånd av det specifika vaccinet, eller något av de övriga, registrerats i övriga landet, och hur avser ministern att säkerställa att vaccineringen kan fortgå på ett hälsosäkert sätt?
fr · H8111992 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1992 Utbyggnaden av laddinfrastruktur av (SD) till Statsrådet (MP) Utbyggnaden av laddinfrastrukturen för laddning av elfordon är positiv. Rapportering indikerar dock att säkerhetsrisker föreligger och att frågetecken finns kring regelverket. Då bilar är placerade i garage under hus och tar eld så utgör det en stor säkerhetsrisk. Det innebär även en miljöfara eftersom släckningsarbete kan medföra att skadliga ämnen från batteriet leds ned i grundvattnet. avråder från laddning av elfordon i ett vanligt schukouttag, som inte är dimensionerade för långvarig belastning. Man går ut med flera rekommendationer och överväger om kraven behöver ändras och laddning i schukouttag stoppas. Regeringen beslutade att införa ett stöd till installation av hemmaladdare. Stödet ger rätt till bidrag med upp till hälften av kostnaden för laddstation och indragning av el, som mest per fastighet. Laddboxar med inbyggda säkerhetsfunktioner rekommenderas. Många använder trots detta vanliga hushållsuttag. En studie som gjorts av norska om elbilsladdning visar bland annat att det finns många okända faktorer gällande brandutveckling i parkeringshus och risker för brandspridning till batterierna i elbilar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att i samband med utbyggnaden av laddinfrastruktur för elfordon reglera hur laddning ska ske och förebygga riskerna för brand och utsläpp av miljöfarliga gifter vid brand?
fr · H8111993 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1993 Rättsstöd till kurdiska självstyret i Rojava av (SD) till Utrikesminister (S) Det kurdiska självstyret i Rojava i nordöstra har som bekant oerhört svårt att hantera alla tillfångatagna IS-anhängare. I läger som det i medier tillskrivna al-Hol-lägret befinner sig tiotusentals människor från världens alla hörn som rest till regionen med enbart ett syfte: att tjäna den nu territoriellt besegrade terrorstaten . Att det finns ett förhållandevis stort antal fångar med svenskt medborgarskap är också känt . Dessa människor tillhör i många fall de allra mest extrema elementen inom den salafistiska grenen av islam. Självstyrets svenska representant har vid ett antal tillfällen talat om viljan från sin administration att säkerställa att dessa farliga personer kan ställas inför rätta och dömas. De är också villiga att sätta igång med rättegångar lokalt på plats om de bara får tillräckligt stöd från omvärlden, exempelvis med expertis och resurser. Än så länge tycks inte självstyret ha fått någon hjälp från för att klara denna utmaning, vilket skulle underlätta för alla parter. Lyckligtvis delar regeringen uppfattning att personer som varit en del av Islamiska statens terrorvälde ska straffas på plats i exempelvis eller . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att möjliggöra lokala rättegångar mot och straff av IS-sympatisörer i exempelvis Rojava?
fr · H8111994 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1994 Ställningstagande om narkotikaanvändare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitieminister twittrade att ”det är i stor utsträckning överklassen som håller igång narkotikahandeln i storstadsområdena. Det är belagt”. Men justitieministern saknade belägg för sitt påstående. Likaså sa statsminister följande till : ”Vi vet att den största konsumtionen har vi i de välbärgade områdena. , – det är där du har den största konsumtionen. Brottsligheten och skjutningarna sker i andra områden.” Men statsministern sakande belägg för sitt påstående. Enligt vid , , har kunskap om socioekonomiska skillnader i narkotikaanvändning i bland vuxna saknats. har CAN gjort en studie. CAN har studerat narkotikaanvändningen i olika socioekonomiska grupper utifrån data över cirka 6 800 personer i åldrarna 25–64. Syftet med studien var att ta reda på hur stor andel av användningen som varje grupp står för. I stället för statsministerns och justitieministerns grundlösa påstående fastslås att ”något stöd för att narkotikaanvändning hos ekonomiskt priviligierade grupper skulle ha en särställning när det gäller att göda organiserad brottslighet fanns således inte i dessa data för den vuxna befolkningen.” Vidare: ”Grupperna med en högre socioekonomisk position, i detta fall de med högst inkomst och högst utbildning, stod för en lägre del av narkotikaanvändningen .” I CAN:s studie definieras socioekonomisk position utifrån utbildning, inkomst och sysselsättning. Det är illa att både statsministern och justitieministern återigen far med osanningar. Som statsråd bör man tillse att man har fakta på bordet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilka underlag vilar ministerns påstående att det är belagt att det i stor utsträckning är överklassen som håller igång narkotikahandeln i storstadsområdena, och är detta ettställningstagande som på något sätt ligger till grund för de åtgärder somministern vidtar på området?
fr · H8111995 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1995 Klassaspekter i narkotikamissbruket av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister har vid flertalet tillfällen uttalat sig om vilka det är som håller igång droghandeln. Bland annat har statsrådet påstått att det är belagt att det i stor utsträckning är överklassen som håller igång droghandeln i storstadsområdena och att det finns en tydlig klassaspekt i hur ekosystemet ser ut mellan de som finansierar narkotikaförsäljningen och de som säljer det. , , har släppt en rapport om socioekonomiska skillnader i narkotikaanvändning bland vuxna i som lyfter frågorna hur narkotikaanvändning varierar mellan olika socioekonomiska grupper samt om någon socioekonomisk grupp står för en majoritet av användningen. Rapporten visar att det inte finns någon socioekonomisk grupp som skulle bidra specifikt mycket till efterfrågan på narkotika. Däremot att det är en något högre andel som har använt narkotika i gruppen med lägre socioekonomisk position och att gruppen med högre socioekonomisk position står för en mindre del av den totala användningen. Utöver rapporten från finns det inte mycket faktaunderlag att tillgå, även om statistiken i övrigt pekar mot att det saknas grund att påstå att gruppen med högre socioekonomisk position håller igång handeln med narkotika. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har påståendet att det finns en tydlig klassaspekt i hur ekosystemet ser ut mellan de som finansierar narkotikaförsäljningen och de som säljer det på något sätt legat till grund för hur regeringen har agerat för att minska försäljningen av narkotika?
fr · H8111996 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1996 Bistånd till av (L) till Statsrådet (MP) Presidentvalet i har kritiserats av såväl som EU. Valet följdes av godtyckliga arresteringar och politiskt våld syftande till att kväsa oppositionen. Inför detta val svarade dåvarande biståndsminister på den skriftliga frågan 2020/21:681 att svenskt bistånd ska verka för ”ett rättvist, transparent och demokratiskt val ”. Mot den bakgrunden vill jag därför följa upp hur regeringen vill arbeta med frågan framgent. Efter att regim stängt en demokratifond, finansierad av bland annat Sida, meddelade det blivande statsrådet att måste ”hitta nya vägar” för att stötta de demokratiska krafterna i . Enligt Openaid består cirka en tredjedel av svenskt bistånd till av bistånd till ”regering och det civila samhället”. Trots att inte ger bistånd till regimen har fått kontinuerlig kritik från bland annat för att biståndet är svårt att utvärdera. Ifall regeringen avser att hitta andra sätt att finansiera civilsamhället i är det därför angeläget att biståndet kan utvärderas och generar önskad effekt. Svenska skattemedel ska inte tillåtas bli en del av regimens maktmedel, på ett eller annat sätt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att säkerställa att den nya kanaliseringen av svenskt bistånd till inte gagnar regimen?
fr · H8111997 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1997 Lynetteholmen av (L) till Statsrådet (S) planerar att med förorenade utfyllnadsmassor bygga en stor ö (Lynetteholmen) på andra sidan för att möta befolkningsökningen i . Lynetteholmen skulle vara negativ för och på flera sätt. Utöver föroreningar från byggmaterial, muddring och dumpning av förorenade sediment skulle ön delvis täppa till tillflödet av salt- och syrerikt vatten från . i motsätter sig ö-bygget och betonar att utformningen medför ”stor negativ miljöpåverkan”. Myndigheten påtalar de minskade vattenflödena och skriver att underlag saknas som korrekt skildrar såväl hur stora områden som kommer att utsättas av miljöpåverkan som hur stor påverkan blir på länets natura 2000-områden. Myndigheten efterlyser även en bedömning av de kumulativa effekterna. Havs- och vattenmyndighetens bedömning är att Lynetteholmen kommer att påverka vattenförekomsterna i . Myndigheten skriver att ”påverkan för de svenska vattenförekomsterna kan komma att vara i en utsträckning som inte redovisas i tillräcklig omfattning”. bedömer att ”en stor spridning av partiklar vid enstaka tillfallen eller en förhöjd spridning över riskerar att påverka havsmiljön även på svenska sidan av sundet, framförallt genom försämrad vattenkvalité och eventuellt genom tillförsel av förorenande ämnen som kan påverka Nota negativt både ”. ska inte bli smutsigare, utan renare. ska inte ha mindre salt och syre, utan mer. Ytterligare begränsningar av inflödet av syrerikt vatten vore ytterst problematiskt för det växt- och djurliv i som otvivelaktigt behöver mer syrerikt vatten. Vid konstruktionen av investerades stora summor pengar för att inte reducera flödet i . Samma inställning behövs även för detta projekt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att påtala riskerna för den danska regeringen och begära en gedigen konsekvensanalys av hur planerna på en ny dansk ö i kan drabba och ?
fr · H8111998 · 2021-02-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:1998 Utredning av arbetsskadeförsäkringen av (V) till Statsrådet (S) Arbetsskadeförsäkringen kan ge ersättning (livränta) vid skada på grund av olycksfall eller sjukdom i arbetet. Den är ett komplement till den ersättning som utgår från sjukförsäkringen. Ersättning kan också lämnas om en försäkrad byter till ett lägre betalt arbete eller går ned i arbetstid på grund av arbetsskadan. Arbetsskadeförsäkringen bygger på grundtanken om att den som skadas av sitt arbete ska få full kompensation för den inkomstförlust som hen lider av till följd av skadan. Dagens arbetsskadeförsäkring har stora brister. Regelverket har ändrats vid ett flertal tillfällen och blivit alltmer restriktivt. Som en följd av detta är det allt färre som får sina arbetsskador och arbetssjukdomar godkända, i synnerhet kvinnor. Enligt LO har huvudregeln numera blivit att en arbetsskadad arbetstagare inte får någon ersättning från försäkringen. De huvudsakliga skälen till detta är den så kallade bevisregelns utformning samt det så kallade varaktighetskravet. Som en effekt av detta har statens kostnader för arbetsskadeförsäkringen minskat betydligt, från 1991 till 2019 (ej justerat för inflation). Efter den borgerliga regeringens försämringar av sjukförsäkringen 2008 halverades antalet personer som fick livränta. Dessa ”besparingar” innebär att samhället glider undan från stöd och ansvar och övervältrar kostnader på utsatta enskilda. Det är ytterligare en orättvisa i ett arbetsliv där det redan finns stora klass- och könsmässiga skillnader i risken för olyckor och utslitning. har bland annat krävt att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdraget att se över hur arbetsskadeförsäkringen kan förbättras för att ge fler arbetsskadade den ersättning de har rätt till. Vi menar att en bevislättnadsregel bör införas i arbetsskadeförsäkringen och att varaktighetskravet bör sänkas . meddelade statsrådet till tidningen att regeringen kommer att ”ta arbetet vidare och ser över arbetsskadeförsäkringen”. Det är ett välkommet, om än otydligt, besked. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att tillsätta en utredning för att förbättra arbetsskadeförsäkringen?
frs · H8121373 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1373 av (M) Vårdköerna under pandemin har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att korta vårdköerna. Hälso- och sjukvården befinner sig i en mycket pressad situation med anledning av coronapandemin. Regeringen har arbetat för att säkerställa att hälso- och sjukvården har resurser för att hantera konsekvenserna av utbrottet av covid-19. har avsatts i riktade bidrag för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader förknippat med covid-19 inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Vidare har det skett kraftiga höjningar av de generella statsbidragen till regioner och kommuner . För att stödja regionerna i att hantera den uppskjutna vården och covid-19-relaterad vård avsätts till regionerna 2021 och 2022. Kortare väntetider och förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen. –2021 har regeringen avsatt specifikt för detta ändamål. Därtill avsätter regeringen 2021 för att stärka tillgången till personal med rätt kompetens. Av förklarliga skäl har väntetiderna påverkats med anledning av coronapandemin. När hälso- och sjukvården kan återuppta den ordinarie verksamheten i full skala igen måste fokus vara att säkerställa att patienter får den vård de har behov av i rimlig tid. Regeringen kommer fortsätta att arbeta för detta.
frs · H8121374 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1374 av (M) Svenskt agerande för frigivning av Navalnyj har frågat huruvida jag och regeringen kommer att agera inom FN, EU och och inom ramen för det svenska ordförandeskapet inom för att Navalnyj ska friges. Regeringen är djupt bekymrad över gripandet av Navalnyj och jag beskrev i mitt svar på fråga 2020/21:1323 av (SD) hur jag kommer att agera i EU. Som ordförande i () följer jag utvecklingen noga utifrån de åtaganden alla deltagande stater gjort i fråga om att garantera respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Att vi inom ska leva upp till gemensamma åtaganden och principer är en prioritering för det svenska ordförandeskapet. Jag tog upp Navalnyjs fall och den förvärrade situationer för mänskliga rättigheter i vid mitt möte med utrikesminister i , på presskonferensen efteråt upprepade jag även uppmaningen om hans frigivning. ställde sig bakom det EU-anförande som hölls i där den Höge representantens uttalande från återgavs å EU:s vägnar. människorättskommissarie gjorde ett uttalande där hon uppmanade ryska myndigheter att frige Navalnyj och garantera rätten till yttrande- och mötesfrihet. Även kommer få anledning att återkomma till frågan efter domstolsförhandlingarna i . I för mänskliga rättigheter har , både i nationell kapacitet och genom EU, vid upprepade tillfällen lyft situationen för de mänskliga rättigheterna i , däribland rätten till yttrande- och mötesfrihet, samt uttryckt oro över det minskande utrymmet för civilsamhället. Vid rådets senaste session /fördömde både ensamt och tillsammans med EU mordförsöket på Navalnyj.
frs · H8121375 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1375 av (M) Stöd till krisdrabbade företag har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att stödet når de krisdrabbade företagen . Många företag och företagare har drabbats ekonomiskt hårt till följd av spridningen av det nya coronaviruset. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för jobb och företag har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Stödet vid korttidsarbete är en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. Stödet har också kommit att användas i stor utsträckning och har hjälpt många företag att kunna behålla personal under den rådande krisen. har beviljat närmare 73 800 ansökningar fram till . Det beviljade nettobeloppet uppgår till , vilket inkluderar avräkning av vissa återkrav, och omfattar 579 000 anställda. För att möta det stora söktrycket har gjort personalförstärkningar och prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal till förmån för handläggning av korttidsstöd. Myndigheten har också löpande dialog med näringslivsorganisationer för att informera och förtydliga vägledningar. Genomsnittlig handläggningstid för första ansökan om stöd sett till hela 2020 var . Därefter tog det i genomsnitt från avstämning till dess stöd för ytterligare stödmånader betalades ut. Handläggningen måste få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar. har därtill förstärkt förvaltningsanslag efter förslag från regeringen, med sammanlagt . Vidare har regeringen föreslagit i ytterligare en extra ändringsbudget att förvaltningsanslag förstärks med sammanlagt 2021. Avslutningsvis för en tät dialog med och följer upp myndighetens hantering av stödet.
frs · H8121376 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1376 av (M) roll som skogsägare har frågat mig på vilket sätt jag avser att följa upp att lever upp till de mål som har satt upp vad gäller skötseln av de statliga skogarna – inte bara med avseende på avkastning utan även med avseende på såväl viltförvaltning som samverkan med privata markägare och jägare. Regeringen har en hög ambition vad gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva verksamheten på ett sätt som gynnar hållbar utveckling. Bolagen ska inom sin bransch vara föredömen på miljö och klimatområdet och arbeta för att de av beslutade nationella miljö och klimatmålen samt det s.k. ska uppnås. Stora klövviltstammar kan orsaka bl.a. skador på växande skog och grödor, vilket är ett problem för såväl virkesproduktionen som för den biologisk mångfalden. Det riskerar också leda till ökat antal viltolyckor. Det är mycket viktigt att , som ett statligt ägt bolag, agerar transparent och har en god dialog och samverkan med sina olika intressenter, bland annat privata markägare och jägare. Detta följs upp i dialog med bolaget. Hur bolaget väljer att organisera sina jaktområden och viltförvaltning är en operativ fråga för bolagets styrelse och ledning. De ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet.
frs · H8121377 · 2021-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1377 av (M) Krisledningsförmåga i har frågat mig om jag vidtagit eller ämnar vidta några åtgärder för att förbättra krisledningsförmågan i om avvecklas. Det är enligt regeringen av stor betydelse att kan säkerställa samhällsviktiga luftfartstransporter såsom transporter inom ambulanssjukvården och räddningstjänsten. Att det finns flygplatser som är tillgängliga oavsett tid i hela landet är en viktig del i detta. I finns det 10 ordinarie beredskapsflygplatser som ska tillgodose behovet av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter. Systemet med beredskapsflygplatser inrättades 2012 och staten finansierar jourberedskap vid dessa flygplatser. Sedan systemet med beredskapsflygplatser etablerades har det skett förändringar i omvärlden som påverkat förutsättningarna. Regeringen uppdrog därför åt att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna och det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet. Uppdraget slutredovisades och redovisningen bereds nu inom . Staten har genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap förmåga att bistå kommunerna med bland annat förstärkningsresurser för brandsläckning från luften vid stora skogsbränder. Inom ramen för detta analyserar myndigheten löpande, i nära samverkan med kommunerna och andra berörda aktörer, tillgängliga flygplatser för att säkerställa att förstärkningsresurserna ska kunna användas effektivt i hela landet.