ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911284 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:284 Arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) lämnade Arbetsförmedlingen sin utgiftsprognos till regeringen. Det står nu klart att Arbetsförmedlingen, trots hög arbetslöshet och ett skriande behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kommer att återlämna till statskassan . Att insatser uteblir i då antalet långtidsarbetslösa länge legat nära rekordhöga 190 000 är allvarligt. Behovet av kraftfulla åtgärder är påtagligt – och risken för att allt fler människor fastnar i arbetslöshet och utanförskap är stor. Det är visserligen glädjande att Arbetsmarknadsministern meddelade att en del av de återförda medlen – pengar tidigare avsedda för a-kassa – omfördelas till aktivitetsstöd för fler arbetslösa. Men beslutet är i sammanhanget att betraktas som kosmetiskt snarare än en lösning på grunden till problemet. Arbetsförmedlingen har påtalat behovet av en större flexibilitet mellan anslagsposterna så att medel som annars riskerar att bli outnyttjade kan överföras till den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Med en möjlighet att i större utsträckning överföra medel mellan posterna skulle fler arbetslösa kunna ta del av program och insatser, i stället för att anslagna medel fastnar och inte kan användas. En betydande andel av medlen återlämnas till följd av lägre kostnader för arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utgifterna beräknas till 2021, vilket är lägre än i föregående utgiftsprognos och medför ett sparande på . Den stora besparingen på lönebidragsanställningar för funktionsnedsatta är allvarlig i ljuset av att detta är en grupp vars ställning på arbetsmarknaden påverkats särskilt negativt av det osäkra ekonomiska läget i sviterna av pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Kommer ministern och regeringen att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att öka flexibiliteten mellan anslagsposterna i Arbetsförmedlingens anslag och för att skapa en större träffsäkerhet för myndighetens utnyttjande av anslagna medel för arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga?
fr · H911285 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:285 Åtgärder för att stärka energigemenskaper av (C) till Statsrådet (S) Den kooperativa tanken är stark i . Bygdegårdar, vägföreningar, fiberföreningar och samfälligheter är vardag för många runt om i vårt land. Det skapar möjligheter på platser dit marknadskrafterna inte alltid når och ger en gemenskap som stärker civilsamhället. På energiområdet startade vindkraftsutbyggnaden i med den kooperativa tanken. Många mindre vindkraftverk byggdes som andelsföreningar. De har det tufft eftersom teknikutvecklingen gått fort och skatteregler missgynnar andelsägarna i förhållande till dem som bygger exempelvis solel på eget tak. har tittat på några åtgärder för att införliva EU-regelverken om energigemenskaper i svensk lagstiftning, men även i de utredningarna är den kooperativa tanken styvmoderligt behandlad. hörs det önskemål om att se över gränsen för statsstödsreglerna, som ligger på låga för elproduktion, vilket kan vara aktuellt i den nuvarande översynen av regelverket. Inom EU lyfts energigemenskaper fram i hög grad. Många EU-länder ligger långt före när det gäller lagstiftning och uppmuntran för denna typ av organisationer. Med fler sådana kan den gröna omställningen stärkas, annat kapital mobiliseras och fler bli delaktiga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kan statsrådet och regeringen tänka sig att vidta innan mandatperiodens slut, i , såväl som i EU-förhandlingar, för att stärka energigemenskaper?
fr · H911286 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:286 ANDTS-strategin av (C) till Socialminister (S) fattade beslut om att avslå regeringens förslag till strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar, den så kallade ANDTS-strategin. Bakom avslagsbeslutet stod en majoritet bestående av sex av åtta partier. Det fanns onekligen ett flertal brister i den av regeringen framställda propositionen. Ett helt avgörande skäl för tydliga avslag var dock regeringens återkommande oförmåga att efterleva vad tillkännagivit gällande vikten av att ta hänsyn till – och utforma strategin efter – att olika tobaks- och nikotinprodukter har varierande skadeverkningar. gav i samband med avslagsbeslutet regeringen till känna att den bör ”återkomma med ett förslag till nytt övergripande mål som tar hänsyn till de varierande skadeverkningarna som olika tobaks- och nikotinprodukter kan orsaka” och att ”regeringen bör ge i uppdrag åt att klargöra de gradskillnader av ANDT-produkters skadeverkningar som är vetenskapligt påvisade”. Att döma av de kommentarer till medier som socialminister lämnade i direkt anslutning till riksdagsbeslutet verkar varken regeringen eller det som leds av socialministern ha planerat för hur frågan skulle hanteras i det fall propositionen föll. Det sistnämnda är i sig allvarligt, då det ankommer på regeringen att säkerställa stöd i för sin politik. Än allvarligare är dock om detta får till följd att regeringens politik på området fortsatt går stick i stäv med den uttalade viljan från landets högsta beslutande organ, allt i väntan på att en strategi som håller måttet presenteras för . Detta gäller såväl regeringens eget agerande som myndighetsstyrningen inom detta område. Centralt är också vad som framförs som officiella position vid olika internationella sammanhang inom ramen för exempelvis relevanta samarbeten i EU och FN. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa att den av beslutade inriktningen inom detta politikområde får genomslag hos såväl myndigheter som i internationella sammanhang i väntan på att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till strategi?
fr · H911287 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:287 Snabbare och riktad utbyggnad av havsbaserad vindkraft av (C) till Statsrådet (S) Utbyggnaden av havsbaserad vind har varit förknippad med långa väntetider för tillstånd hos regeringen, trots en hög investeringsvilja och stort behov av tillkommande produktion. De incitament som beslutades om i energiöverenskommelsen är försenade, men ser ut att snart komma på plats. Utöver de insatser som skett på grund av energiöverenskommelsen anser att regeringen bör ge i uppdrag att prioritera elområde 4 i sina satsningar. SE4 har ett stort produktionsunderskott av el, vilket hindrar regionens tillväxt. Dessutom finns det en stor investeringsvilja just i detta elområde. vill mot bakgrund av detta att ges i uppdrag att prioritera SE4 för ett pilotprojekt för havsbaserad vindkraft som bidrar till ökad elenergiproduktion samt kunskapsinhämtning och inlärning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet arbeta för att öka farten i tillståndsprocessen för elområde 4?
fr · H911288 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:288 Tolktjänster av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsgivare har med rätta ett stort ansvar för sina anställda och för arbetsmiljön, men det innebär att finansieringen av tolktjänster kan bli kostsam. De bidrag som arbetsgivare kan söka är begränsade, och det finns ett behov av flexiblare insatser för att förbättra möjligheterna för personer med behov av tolktjänster. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser regeringen att utreda fler möjliga finansieringsmodeller i syfte att underlätta möjligheten för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet att få och behålla ett arbete ?
fr · H911289 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:289 Den svenska evakueringsinsatsen i av (SD) till Försvarsminister (S) fattade regeringen beslut om att Försvarsmakten skulle stödja och den svenska ambassaden i med transportresurser för att evakuera svenska medborgare och tidigare lokalanställda från . Försvarsmakten genomförde totalt 22 flygningar och evakuerade över 1 100 personer. Under evakueringen, , utfördes ett attentat vid , där Försvarsmakten evakuerade ifrån. Minst 200 människor dödades. Ett av de svenska planen ska dessutom ha varit det som var närmast explosionen – ifrån. Medan andra länder valde att avbryta sina evakueringar efter attentatet återupptog flygningarna direkt . De två Herculesplan som Försvarsmakten använde var bland de sämre eftersom de är mer ålderstigna än andra deltagande staters motsvarande transportflygplan. Den version som flygvapnet använder är , och behovet av att genomföra livstidsförlängning , då systemet behöver ersättas, är stort för att säkerställa drift och för att uppfylla både civila och militära krav. I berättas att ett AC-pack gick sönder på vägen till och man fick stänga av det, vilket innebar att det genererade bara värme på tillbakaresan. Det blev väldigt varmt i planet, , och när man lastade av människorna i mådde de inte bra utan gick ut och kräktes. I säger , chef för transportflygskvadronen på F 7 i : ”Flygplanen höll bra , men det hade också kunnat bli en helt annan situation. Om de inte hade fungerat, vad hade hänt då? Vi hade skavanker som vi lyckades räta ut, men det hade kunnat bli helt andra siffror vad gäller hur många vi evakuerade.” Utrikesminister har tidigare uttalat att den långa Afghanistaninsatsen ska utvärderas brett. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att tillse att även den svenska evakueringsinsatsen, med de ovan beskrivna bristerna, innefattas i en kommande bred utvärdering av den långa svenska Afghanistaninsatsen?
fr · H911290 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:290 Våld mot äldre av (SD) till Socialminister (S) har äldre människors situation kommit att uppmärksammas alltmer. antog en resolution som konkretiserade äldre personers rättigheter. Våld mot äldre behöver belysas för att kunna åtgärdas. Flera studier visar att förövarna kan vara en partner, vuxna barn (inklusive ingifta), släktingar och medicinsk personal men även till exempel grannar. Forskning visar också att äldre underrapporterar sin våldsutsatthet, vilket gör att det kan vara svårupptäckt. Ekonomiska faktorer kan försvåra uppbrottet från en relation med en våldsutövande partner. Det kan också vara försvårande omständigheter, till exempel att man är beroende av förövaren för till exempel vård. I vissa fall kan förövaren tvärtom också vara den som är beroende av omvårdnad och även detta kan försvåra för de utsatta att bryta upp från relationen, enligt forskning från för kvinnofrid (NCK) 2018. I har det uppmärksammats att det finns en bristande kunskap om våld i nära relationer inom äldreomsorgen. När studier om våld i nära relationer genomförs i kommuner ingår sällan äldreomsorgen. Det finns ett stort behov av forskning om våld mot äldre kvinnor, speciellt forskning om våld mot äldre kvinnor som lever i samkönade relationer eller som har utländsk bakgrund. Våld mot äldre kan förebyggas genom att ge information till äldre personer om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Kunskapen om våldsbrott mot äldre bör öka. Tyvärr inträffar det att personal utövar olika typer av våld mot äldre människor som befinner sig i en utsatt situation. Krav på kontroller av belastningsregistret, så att de sker kontinuerligt och omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen, kan förhindra att personer dömda för våldsbrott arbetar inom äldreomsorgen. Studier visar att äldre oftare bär på en oro för att utsättas för brott. Detta är allvarligt eftersom känslan av otrygghet kan ha stor inverkan på hur de upplever och lever i sin vardag. Känslan av otrygghet kan leda till begränsningar, exempelvis att den äldre undviker att vistas utomhus, och man kan därför medvetet undvika vissa situationer, vilket kan leda till sämre livskvalitet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att ta fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten och förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre?
fr · H911291 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:291 Utökat stöd till mansjourer av (SD) till Statsrådet (MP) Det finns endast ett fåtal mansjourer i landet. De erbjuder bland annat samtalsstöd och arbetar med våldsprevention. Mansjourer har olika typer av verksamheter, bland annat erbjuder de riktat stöd till män som utsatts för våld och/eller utsätter andra för våld. När en statlig utredning lät kartlägga civilsamhällets organisationer inom området identifierades några få ideella organisationer som är inriktade på att erbjuda insatser till våldsutövande män. När det gäller det särskilda statsbidrag mot våld i nära relationer som fördelar var det sex mansjourer eller motsvarande verksamhet som fick del av bidraget. Mansjourerna är inte anslutna till någon gemensam riksorganisation och en samlad bild av mansjourernas verksamhet saknas. Nedan ges i stället några exempel på ett par av de verksamheter som bedrivs på området. Den ideella organisationen är en feministisk organisation som verkar på riksnivå och som har 23 lokalgrupper. Organisationen arbetar med primärprevention mot killars och mäns våld tillsammans med kvinnojoursrörelsen och olika myndigheter. Av årsredovisningen framgår att organisationen får ett årligt verksamhetsbidrag från och . Projekt och annan verksamhet har drivits med medel från bland annat , och . Ett trettiotal personer är anställda inom organisationen. Nationella mansjouren är belägen i , men det samtalsstöd som jouren erbjuder är tillgängligt för alla i landet. Syftet med jouren är att med frivilliga krafter erbjuda samtalsstöd till män i kris, oavsett om det är relationsproblem, umgängesproblem, missbruksproblem eller problem med aggressioner och våld. Mansjouren är en politisk och religiöst obunden stiftelse. Verksamheten, som bygger på ideella krafter, finansieras med bidrag från och vissa kranskommuner, privata bidrag och medlemsavgifter. Det finns mindre information tillgänglig om mansjourer än om kvinno- och tjejjourer. Skillnaden mellan förutsättningar för kvinnojourer och mansjourer att verka är påtaglig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att stödet till mansjourer ökar så att våldsutsatta män och kvinnor får likvärdigt stöd?
fr · H911292 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:292 Genusteorier, informell kvotering och könlöshet av (SD) till Statsrådet (MP) är självutnämnd feministisk, och för att nå jämställdhet mellan könen finns en tanke om att jämställdhet uppnås då könsfördelningen är jämn. För att uppnå detta används informell kvotering i form av påverkan vid tillsättning av olika uppdrag eller tjänster, exempelvis genom varannan damernas. Det kallas inte kvotering utan jämställdhet. Styrning med anledning av könstillhörighet har använts i bland annat framtagandet av politiska vallistor men också i familjers vardag i form av könsstyrd föräldraledighet. finns genusteorier som gör gällande att barn redan från födseln, eller i offentlig verksamhet redan i förskoleåldern, ska göras könsneutrala, med argumentet att kön enbart är en social konstruktion. Att som personal inte hörsamma genusteorier i sin yrkesutövning kan leda till avsked, trots att forskning visar på det faktum att kvinnors och mäns hjärnor på gruppnivå reagerar olika. En tv-serie på SVT, Från savannen till Tinder, undersöker de biologiska skillnaderna könen emellan. Forskare intervjuas, forskningsresultat presenteras och medverkande genomför olika tester och intervjuer för att påvisa skillnader mellan kvinnor och män. Kritiken mot programmet har inte låtit vänta på sig, och anklagelser om att serien är konservativ och missvisande har framförts. Biologiska skillnader mellan könen kan uppfattas vara en kontroversiell fråga som hos en del individer väcker mycket starka känslor. Genusvetenskap kan numera studeras inom olika lärosäten. fick högskolor och universitet av regeringen ett uppdrag att framställa handlingsplaner för jämställdhetsintegrering. De olika planerna presenterade i vissa fall att de skulle förhålla sig mer normkritiska, medan andra ämnat implementera genusperspektiv i alla utbildningar. Fördelningen av kvinnlig litteratur i kurser har också i vissa fall fastställts till ett mål om . Urvalet av exempelvis könsbaserad kurslitteratur kan dock skapa stora problem om författaren eller professorn visar sig vara av ”fel” kön och den därmed inte kan användas som ett studieunderlag. Det kallas inte kvotering utan jämställdhetsintegrering. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att utreda och offentliggöra vilka samhälleliga och individuella konsekvenser implementeringen av genusteorier, informell kvotering och tanken om att individer ska anses könlösa har medfört?
fr · H911293 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:293 Samhällspåverkan till följd av våld i nära relationer av (SD) till Statsrådet (MP) Våld i nära relationer är ett växande samhällsproblem. Förutom enormt lidande för den som utsätts och dennes närstående är också påverkan på samhället relativt stor. Det finns alltså flera parametrar som vittnar om att samhället måste ta krafttag för att minska våldet i nära relationer. Förutom den som personligen utsätts för våld i en nära relation finns det påverkan på omkringliggande faktorer, till exempel konsekvenser för övriga närstående, exempelvis barn. Behov av ny bostad, skydd och vårdinsatser för den enskilde och dennes barn kan behövas. Barnens skolgång och sociala nätverk kan i processen påverkas negativt. Att beräkna samhällskostnader för könsrelaterat våld är förknippat med flera svårigheter och begränsningar. Det finns därmed få samhällsekonomiska analyser av kostnader för våld i nära relationer. Den mest genomgripande samhällsekonomiska analysen genomfördes av 2006. Analysen uppskattade att samhällskostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer uppgår ungefärligen till mellan 2,7–3,penningvärde. Där finns dock inte våld mot män i nära relationer inräknat. Våld mot män i nära relationer behöver belysas likaväl som våld i samkönade relationer. Våld i nära relationer benämns ofta i samma andetag som mäns våld mot kvinnor. För att komma tillrätta med den allvarliga problematiken behöver dock samtliga delar belysas i ett helhetsgrepp där exempelvis statistik berör alla utsatta för våld i nära relationer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att presentera statistik som också berör samhällspåverkan till följd av det våld som sker i nära relationer?
fr · H911294 · 2021-10-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:294 Kvinnojourers kompetens i fråga om hedersrelaterat våld och förtryck av (SD) till Statsrådet (MP) I finns det omkring 200 kvinnojourer som ger stöd åt och skyddar utsatta kvinnor och barn. Vissa av kvinnojourerna är kvinno- och tjejjourer. Det stora flertalet jourer är anslutna till någon av de båda riksorganisationerna för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) och Unizon. Det finns stora skillnader mellan de olika kvinno- och tjejjourerna när det gäller resurser. Som exempel kan nämnas att vissa kvinnojourer har anställd personal, kontor och telefonjour dygnet runt, medan andra har begränsade telefontider och endast ideellt arbetande jourkvinnor. fanns totalt cirka 500 anställda och 3 500 ideellt aktiva inom verksamheten. Kvinno- och tjejjourer finns i mer än hälften av alla kommuner. Kvinnojourernas verksamhet består i regel av de tre delarna skyddat boende, öppen verksamhet och opinionsarbete. Tjejjourernas verksamhet består i regel av öppen verksamhet och opinionsarbete. De flesta kvinnojourer driver skyddade boenden. De största kvinnojourerna kan ha upp till 20 platser för vuxna och lika många barn i sitt skyddade boende, medan de minsta jourerna kan ha 1–2 platser tillgängliga. Lokala kvinno- och tjejjourers huvudsakliga inkomstkällor består av kommunala föreningsbidrag och olika statsbidrag. finns det endast ett fåtal kvinnojourer som har rätt kunskap för att kunna hjälpa kvinnor som utsatts för hedersrelaterat våld. Dessa problem växer över landet som kunskapen om hedersproblematik är begränsad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att landets alla kvinnojourer besitter tillräcklig kompetens för att på ett säkert sätt bemöta och hjälpa de individer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck?
fr · H911295 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:295 uppdrag av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) En anställd på blev uppsagd då ansåg att hon saknar arbetsförmåga. Detta efter att varit anställd på . Fackförbundet Fastighets har tagit fallet till domstol, och kvinnan är utestängd från jobbet utan lön. Detta har skapat stora problem för den anställda, och allt pekar mot att fallet nu skall avgöras i Arbetsdomstolen. menar att den anställda har för låg eller helt saknar arbetsförmåga trots lång anställning inom . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern ta några generella initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911296 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:296 Nya utförseltillstånd för krigsmateriel av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) I lagstiftning råder i grunden ett förbud vad gäller krigsmaterielexport. Varje exportaffär som beviljas efter bedömningar av , , och är ett undantag från den lagstiftningen. trädde ett förnyat regelverk i kraft som ska skärpa export till länder med demokratiska brister. Trots det har exporten till de icke-demokratiska länder som deltar militärt i kriget i ökat kraftigt. export på till enbart är större än hela den sammanlagda svenska vapenexporten till den saudiledda koalitionen sedan kriget i startade. Dessutom ingår det i januariavtalet, som ligger till grund för det nuvarande regeringsunderlaget, att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Regeringen och ISP hänvisar ofta till att export som ges undantag från det generella förbudet av krigsmaterielexport till icke-demokratiska länder, som enligt regelverket ska bli striktare, är följdleveranser. Det är med andra ord inte nya utförseltillstånd som beviljats. går det att läsa i regeringens skrivelse 2020/21:114 att nya tillstånd har beviljats till och som båda är icke-demokratiska länder som deltar militärt i . anser att all vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående. Även om regeringen gärna nämner att har ett av världens striktaste regelverk för vapenexport får det svag effekt när de mest extrema tolkningar görs för att maximera exporten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur kan de nya utförseltillstånd som beviljats till och motiveras i förhållande till det förnyade svenska regelverket och punkt 70 i januariavtalet?
fr · H911297 · 2021-10-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:297 Brist på uppkörningstider av (M) till Infrastrukturminister (S) Det kommer fler och fler klagomål på att det är mycket långa väntetider för att få en uppkörningstid. Det är väntetider på över , ibland mer, vilket självklart är helt oacceptabelt. Detta är ingen ny företeelse; det har varit långa väntetider . Det här har påtalats för regeringen och , men ändå tycks ingen förändring ha skett. De långa väntetiderna gör det svårt för landets trafikskolor att planera utbildningen för sina elever optimalt. Det innebär också att eleverna riskerar att få ta extra körlektioner, vilket gör utbildningen dyrare än vad som hade varit nödvändigt om de hade fått en uppkörningstid och då utbildningen var klar. behöver bilen, och körkortet är mycket viktigt för att kunna bo och jobba i hela landet. Därför måste regeringen göra något för att minska de långa väntetiderna för att få en uppkörningstid. Min fråga till infrastrukturminister är: Vad avser ministern att göra för att minska de långa väntetiderna för att få en uppkörningstid?