ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123588 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3588 av (M) Återvinning av vindkrafts- och solenergianläggningar har frågat mig om vilka åtgärder jag har vidtagit för att se till att återvinningen av förnybara energianläggningar och dess innehåll av sällsynta jordartsmetaller ökar. Regeringen främjar omställningen till en cirkulär ekonomi med en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. har beslutat om att vi ska ha förnybar elproduktion. Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat- och miljöpåverkan. Genom att återvinna det som har blivit avfall som sekundära råvaror, näringsämnen eller energi kan avfallet utnyttjas som en resurs i en cirkulär ekonomi. Potentialen för ökad materialåtervinning är fortsatt stor. Här har företagen och verksamhetsutövarna ett stort ansvar att utforma produkter och produktionsprocesser på ett sätt som möjliggör ett cirkulärt omhändertagande av produkterna när de blir avfall. Detta gäller även för vindkraftverk. I strategin för cirkulär ekonomi pekar regeringen ut innovationskritiska metaller och som en prioriterad ström i den omställning som krävs. Cirkulära lösningar för dessa metaller och är angelägna av flera skäl. De är nödvändiga för t.ex. vindkraftverk, elbilsbatterier och andra produkter som kommer att öka när världen ställer om till fossilfrihet som utvinningen av dessa metaller och inte bara är energikrävande utan också ofta förknippas med problem för miljö och mänskliga rättigheter. Regeringen har gett geologiska undersökning, SGU, i uppdrag att tillsammans med arbeta för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. Arbetet ska fokusera på kritiska och metaller. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller återvinning av andra material i vindkraftsanläggningar vill jag betona att regeringen är medveten om de problem som uppstår när komplexa plastflöden blir avfall såsom rotorbladen på vindkraftverk som består av glasfiberarmerad plast. Utvecklingen går dock starkt framåt och har konstaterat att det finns flera olika återvinningstekniker för glasfiberkompositer, t.ex. malning av glasfiberkomposit och inblandning som fyllnadsmedel i byggnadsmaterial och andra kompositmaterial. Flera olika kemiska återvinningsprocesser är också under utveckling. I fråga om just plast har regeringen gett i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka materialåtervinningen. Uppdraget ska redovisas . Jag vill avslutningsvis understryka att främjande av återvinning av material från förnybara energianläggningar ingår i omställningen till en cirkulär ekonomi och ett fossilfritt . Det arbetet fortsätter i enlighet med regeringens strategi för en cirkulär ekonomi.
frs · H8123589 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3589 av Boriana (M) Utförsel av stulna bildelar Boriana har frågat mig om jag avser att ge ökade befogenheter för att stävja utförseln av stulna bildelar ur landet. har det generella och övergripande ansvaret för brottsbekämpningen i landet. Att minska stölder och bekämpa kriminalitet är högt prioriterat och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att slå tillbaka mot internationella stöldligor. Det krävs ett gediget polisarbete för att stoppa de välorganiserade ligorna. Internationella synkroniserade polisinsatser har visat sig vara en viktig pusselbit för att komma tillrätta med problemet. har resurserna till ökat med drygt 8,6 miljarder, vilket motsvarar en ökning med . Polissatsningen fortsätter med målet att öka antalet polisanställda med 10 000 mellan åren 2016 . Vid senaste hade antalet polisanställda ökat med 7 000. För att arbetet ska vara effektivt är det viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna har de verktyg som de behöver. Regeringen tillsatte därför 2020 en utredning som ska klarlägga om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden. Utredaren ska kartlägga behovet av effektivare åtgärder t.ex. när det gäller kamerabevakning eller befogenheten att använda tvångsmedel som kroppsvisitation och genomsökande av fordon i brottsförebyggande syfte i gränsnära områden. Uppdraget ska redovisas . rätt och skyldighet att ingripa mot alla typer av brott är inget regeringen vill ändra på, men för att stoppa stöldligorna behöver samhällets samlade resurser sättas in. Även om huvudsakliga brottsbekämpande fokus är och ska vara att stoppa vapen, narkotika och sprängmedel från att komma in i landet har regeringen därför gett utökade befogenheter att ingripa i fler situationer. trädde nya regler i kraft som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda, utförsel av stöldgods är ett sådant exempel. Därutöver tillsatte regeringen en utredning som ska se över befogenheter och se till att det finns en reglering som speglar myndighetens uppdrag och säkerställer att myndigheten har de befogenheter som krävs. I utredningens direktiv anges bl.a. att den ska överväga att ge större möjligheter att biträda . har också fått ökade resurser för att kunna öka närvaron vid gränserna. har anslagen till ökat , . har kunnat utöka sin personalstyrka med 265 årsarbetskrafter, och ytterligare 100 årsarbetskrafter förväntas .
frs · H8123590 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3590 av (SD) Tryggheten i skolan har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder med anledning av den negativa trend i elevers upplevelse av trygghet i skolan som syns i Skolinspektionens senaste undersökning, och vilka i så fall. En skola präglad av trygghet och studiero är en rättighet för alla elever och en grundförutsättning för lärande och utveckling. Utbildningen i skolan ska enligt skollagen (2010:800) utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Som med mycket annat i skolan behövs både tydliga bestämmelser och ett systematiskt utvecklingsarbete för att nå de resultat vi eftersträvar. För att stödja skolors arbete med att skapa trygghet och studiero finns bestämmelser om såväl disciplinära åtgärder som pedagogiskt ledarskap och åtgärder för att motverka kränkande behandling. trädde också läroplansändringar som i kraft tydliggör rektorns särskilda ansvar för trygghet och studiero i bl.a. grund- och gymnasieskolan. Även elevernas ansvar för att visa respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever markeras med dessa läroplansändringar. Regeringen har även gjort satsningar på pedagogiskt ledarskap i klassrummet och erbjuder i de nationella skolutvecklingsprogrammen kompetensutveckling i denna fråga. För att skapa ett ännu tydligare och bättre fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan har tagit fram departementspromemorian Nationell plan för trygghet och studiero (2021:13). Promemorian innehåller förslag som ska stärka skolors arbete med trygghet och studiero. Dessa förslag innebär bl.a. att skolans personal ska erbjudas bättre stöd och ges tydliga befogenheter i sitt arbete med att skapa trygghet och studiero, lärare ska känna att de har stöd från samhället när de agerar för en trygg skolmiljö. Andra förslag innebär att mobiltelefoner inte ska användas på lektionerna, om inte läraren tillåter det och att möjligheterna att omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk utrustning ska öka. Sammantaget ska förslagen ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Förslagen föreslås träda i kraft . Promemorian har varit på remiss till och förslagen bereds nu inom . Regeringens arbete för att förbättra tryggheten och studieron i skolan fortsätter och målet är att alla elever och lärare ska känna sig trygga i skolan.
frs · H8123591 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3591 av (SD) Lärdomar av hantering av arbetslöshet har frågat mig om jag drar några lärdomar utifrån hur har hanterat arbetslösheten och om jag avser i så fall att vidta några åtgärder utifrån dessa. Det är riktigt att den rapporterade arbetslösheten i är lägre än i . Men internationella jämförelser är alltid vanskliga. Det är inte alltid relevant att jämföra utvecklingen mellan länder där arbetsmarknaderna kan ha skilda förutsättningar och det kan vara svårt att göra rättvisa statistiska jämförelser mellan länder. Det är bland annat tänkbart att sammansättningen av de arbetslösa i respektive ser väldigt olika ut. har högst arbetskraftsdeltagande i EU och arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. har arbetskraftsdeltagande, medan har . Det höga arbetskraftsdeltagandet är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. I är vi många som söker arbete, vilket är positivt. Det är bättre att den som blir av med jobbet fortsätter att söka jobb istället för att lämna arbetskraften, även om det innebär att arbetslösheten blir hög. Regeringen har under pandemin gjort historiskt stora satsningar för att fler arbetslösa ska komma i jobb och utbildning. Budgetsatsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknads-utbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. I regeringens vårändringsbudget avsattes ytterligare för att fler arbetslösa ska få ta del av en matchningstjänst, extratjänst eller introduktionsjobb. I budgetpropositionen föreslår regeringen förstärkningar inom jobbpolitiken för sammanlagt . Det handlar dels om åtgärder för att bryta och motverka långtidsarbetslösheten och fortsätta bygga ut , dels om att förenkla för företagare, skapa nya jobb och främja omställning. Svensk ekonomi har återhämtat sig starkare än väntat, vilket bland annat regeringens åtgärder bidragit till. Arbetsmarknadsläget har förbättrats och sysselsättningen har ökat . Framöver bedöms sysselsättningen fortsätta att öka och arbetslösheten minska. Regeringen kommer fortsatt att noga följa utvecklingen på arbetsmarknaden.
frs · H8123592 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3592 av (M) Utbyggnaden av Västra stambanan har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att skynda på utbyggnaden av Västra stambanan med två nya spår mellan och . Just nu genomförs regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för infrastrukturen för perioden –2029 som beslutades . Den omfattar en satsning och innebär bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid. Vad gäller Västra stambanan kan nämnas att flera åtgärder för att öka kapaciteten på Västra stambanan genomförs eller är på gång, exempelvis kapacitetsförstärkning –och högre kapacitet –. Regeringens beslut om nationell plan innehöll också ett uppdrag till om att fortsätta att utreda bland annat stråket Västra stambanan med målsättningen att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen presenterade en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt uppgår ramen till för perioden –2033. Jag kan i sammanhanget notera att föreslog mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur, vilket hade försämrat förutsättningarna att möta önskemål. Efter beslut med anledning av regeringens infrastrukturproposition gav regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av infrastrukturen för perioden –2033. ska redovisa sitt uppdrag . Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
frs · H8123593 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3593 av (M) Breddat villkorat bistånd har frågat mig om jag tänker medverka till tanken på att villkorat bistånd, från eller inom ramen för EU, breddas till att också fungera som medel för att påverka länder som inte tar emot utvisade egna medborgare. Att det svenska utvecklingssamarbetet anpassar sin verksamhet till det sammanhang vi verkar i är inget nytt. Tvärtom, det svenska utvecklingssamarbetet ställer tydliga krav, följer upp och utvärderar den verksamhet som genomförs och står tydligt upp för demokrati och mänskliga rättigheter och värnar konsekvent biståndspolitiska principer. Vad gäller frågan om villkorande av bistånd kopplat till frågan om återtagande så har regeringen tidigare svarat på detta i interpellation 2020/21:543 samt i frågorna 2020/21:783 och 2020/21:3347.
frs · H8123594 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3594 av (SD) De höjda avgifterna för sjöfarten har frågat mig hur regeringen avser att agera för att sjöfartens attraktivitet inte ska minska, med hänvisning till remiss avseende kraftigt höjda avgifter. Jag vill inleda med att säga att det är som utformar sina avgifter. Myndigheten beslutade att slopa avgiftshöjningar med anledning av pandemin som skapat ekonomiska svårigheter för sjöfartsbranschen. Den minskade fartygstrafiken under pandemin har även resulterat i minskade intäkter för . För att stärka myndighetens ekonomi och lindra de negativa effekterna har regeringen tillfört totalt . Regeringen föreslår i kommande budgetproposition ytterligare tillskott som innebär att myndighetens anslag ökar med sammanlagt 2022. Tillskottet behövs bl.a. för att möjliggöra investeringar i myndighetens fartygs-, båt- och helikopterflottor och för att påbörja omställningen av fartygsflotta till att bli fossilfri. Regeringen föreslår också att tillförs 2023 och 2024 genom en klimatkompensation. Det stärker myndighetens ekonomi och minskar på trycket på farledsavgifterna.
frs · H8123595 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3595 av (SD) Digitaliseringen inom bolagsrätten har frågat mig på vilket sätt jag avser att ta fasta på remissynpunkter om att möjligheter bör ges till att förebygga missbruk vid svensk anpassning till EU:s så kallade digitaliseringsdirektiv . I promemorian Digitaliseringsdirektivets genomförande i svensk bolagsrätt (Ds 2021:15) föreslås åtgärder för att i svensk rätt genomföra direktivet i delar som ska vara genomförda . Digitaliseringsdirektivet i dessa delar syftar till att möjliggöra online-registreringar av aktiebolag och filialer liksom av olika slags händelser i aktiebolag och filialer, på nationell nivå och gränsöverskridande inom EU. Promemorian har remitterats och svarstiden för att lämna synpunkter på promemorian gick ut. Regeringen kommer att ta ställning till förslagen. I det ligger att analysera och överväga de synpunkter som har lämnats och regeringen kommer också att redovisa övervägandena i den kommande propositionen till . Jag har inte för avsikt att föregripa det arbetet.
frs · H8123596 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3596 av (SD) Tydliggörande av kreditkostnader har frågat statsrådet på vilket sätt hon avser undersöka former för hur kreditkostnader kan tydliggöras av långivare till konsumenter. Frågan har överlämnats till mig. Konsumenters överskuldsättning är en högaktuell fråga och det är angeläget att det finns regelverk som på olika sätt minskar risken för att konsumenter tar krediter som de inte kan betala tillbaka. Relevant information om krediten och de kostnader som den för med sig är viktigt eftersom det hjälper konsumenterna att fatta välgrundade beslut. Det finns för flertalet krediter regler i konsumentkreditlagen om att en kreditgivare är skyldig att ge konsumenten information. Informationen ska bland annat omfatta kreditens effektiva ränta, krediträntan och andra avgifter och kostnader som utgör en del av kreditkostnaden. Kreditgivaren ska också tillhandahålla ett illustrativt exempel över den effektiva räntan i syfte att tydliggöra kreditkostnaderna ytterligare. Informationen ska lämnas såväl i marknadsföring som i rimlig tid innan ett kreditavtal ingås, samt nedtecknas och tillhandahållas konsumenten tillsammans med kreditavtalet. Den information som efterfrågar är alltså i de flesta fall redan tillgänglig för konsumenten. presenterade förslag till ett nytt konsumentkreditdirektiv. I det föreslås att ytterligare kreditavtal ska omfattas av informationskrav. Det föreslås också att information som underlättar jämförelse mellan olika krediterbjudanden ska ges till konsumenten minst innan avtalet ingås, och om så inte sker, att konsumenten ska påminnas särskilt om rätten att ångra avtalet senast efter dess ingående. Vidare föreslås att kraven på information i marknadsföring bättre ska anpassas till det medium som används. Regeringen välkomnar förslaget till ett nytt konsumentkreditdirektiv. Förslaget ska nu förhandlas i rådet.
frs · H8123597 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3597 av (M) Förebyggande av kriminalitet har frågat mig om jag har tagit del av Kriminalvårdens rapport om ADHD som riskfaktor för kriminalitet, och om jag i så fall har för avsikt att vidta åtgärder på området i förebyggande syfte. Brottsförebyggande arbete och att minska risken för återfall i brott är prioriterade frågor för regeringen. Regeringens brottsförebyggande program Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126) beskriver hur ett kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete bör bedrivas och hur samverkan mellan berörda aktörer kan utvecklas. I programmet lyfts skolan fram som en viktig aktör i det brottsförebyggande arbetet. Det framgår också av programmet att en grupp barn och unga som särskilt bör uppmärksammas är de med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som t.ex. ADHD. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att stärka kompetensen om olika funktionsnedsättningar och för att säkerställa att alla elever som är i behov av stöd också ska kunna få det. I arbetet med att minska risken för återfall i brott har Kriminalvården en central roll där verkställigheten ger en unik möjlighet att samordna och fokusera insatser kring individen. Regeringen har gett Kriminalvården återkommande återrapporteringskrav med fokus på det återfallsförebyggande arbete i myndighetens regleringsbrev. Kriminalvården har redovisat hur det arbetet har tagit sin utgångspunkt i underbyggd kunskap om vad som är verkningsfullt för att minska risken för återfall i brott. Kriminalvården genomför också på eget initiativ analyser av sitt återfallsförebyggande arbetet. Rapporten om ADHD är en del av detta arbete. har tagit del av resultatet och Kriminalvården tar hand om slutsatserna i sin verksamhet. Vidare har Kriminalvården fått i uppdrag att säkerställa att varje klient får en sammanhållen och ändamålsenlig verkställighet utan avbrott i de återfallsförebyggande insatserna genom att upprätta individanpassade verkställighetsplaner. En insats i den individuella verkställighetsplanen kan vara att delta i ett behandlingsprogram. Kriminalvårdens behandlingsprogram är ackrediterade, myndigheten följer forskningsläget kontinuerligt och arbetar för att fortsatt utveckla sina behandlingsmetoder. trädde lagändringar i kraft som innebär att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än tidigare för den som inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder, eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare infördes utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Den som inte deltar i sådana åtgärder som Kriminalvården anser vara nödvändiga för att minska risken för återfall i brott kan därmed få avtjäna av sitt straff på anstalt.
frs · H8123599 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3599 av (M) El- och nätbrist som påverkar människors vardag har frågat mig om det är rimligt att måste ransonera elen eller att nätkapaciteten begränsar möjligheten för människor och företag att använda den mängd el de behöver, och vad jag avser att göra för att invånarna i ska kunna diska och tvätta . hänvisar i sin fråga till en informationskampanj från med budskapet Disken först – tvätten sedan, vilket refererar till införandet av en ny prismodell för nätavgifter som införde . Jag kommer inte här att kommentera enskilda nättariffer men vill ändå nämna att jag har tilltro till att svenska lokal- och regionnätsägare utformar prismodeller som främjar ett effektivt nyttjande av elnätet. är den myndighet som utövar tillsyn över nättariffernas utformning. Över lag är det positivt att elkunder ges möjlighet att ta hänsyn till prissignaler i sin elförbrukning. Det möjliggör effektivare användning av såväl elenergi som nätkapacitet. När förbrukningsflexibilitet tillåts bli en del av prisbildningen kan elsystemet nyttjas optimalt. Vidare har god tillgång på el. 2020 hade ett nettoöverskott om . Att förbrukningsflexibilitet främjas är därmed inte på något sätt att likställa med ransonering såsom antyder i frågan. finns också ett behov av att förstärka elnätet. Därför genomför rekordstora förstärkningar av transmissionsnätet och i det närmaste tredubblar sina nätinvesteringar . Parallellt genomför lokal- och regionnätsägare investeringar för att bygga bort flaskhalsar på övriga nivåer i de svenska elnäten. Elnätsutbyggnaden ska tillåtas ske i ett högre tempo varför det är positivt att ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det enklare att bygga ut elnätet i .
frs · H8123600 · 2021-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3600 av (M) Kalkbrytning i har frågat mig om anledningen till att regeringen avslog möjligheten eller på annat sätt stoppade kalkbrytningen i och om jag tänker ta några initiativ till följd av detta. Jag uppfattar att frågan handlar om ett ärende som rör fyndigheten Pärlan 2:1 i kommun och som regeringen prövade . Enligt 32 § första stycket rennäringslagen (1971:437) får nyttjanderätt på sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition och på renbetesfjällen upplåtas endast om upplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln. Av 4 § rennäringsförordningen (1993:384) framgår att frågor om upplåtelse enligt 32 § rennäringslagen, som avser tillgodogörande av mineraliska ämnen som inte omfattas av minerallagen (1991:45), prövas av geologiska undersökning (SGU) efter samråd med och . Om myndigheterna inte är eniga om att upplåtelse bör ske, ska frågan hänskjutas till regeringen. Fyndigheten Pärlan 2:1 i kommun omfattar kristallin kalksten, dvs. marmor, en kalksten som inte lämpar sig som cement. Regeringen prövade ansökan om upplåtelse av nyttjanderätt enligt rennäringslagen . Av skälen i regeringens beslut framgår att det först efter att SGU hänsköt ärendet till regeringen framkom att ytterligare en sameby var berörd och att SGU således vid sin prövning inte beaktat hur täktverksamheten skulle påverka denna samebys möjlighet att bedriva rennäring i området. Enligt regeringens bedömning hade det framkommit sådana nya omständigheter som medförde att det av SGU måste göras en ny bedömning av bolagets ansökan om upplåtelse där samtliga omständigheter värderas tillsammans. Regeringen överlämnande därför handlingarna i ärendet till myndigheten för fortsatt handläggning. Därefter har ärendet inte blivit aktuellt för regeringsprövning.