ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122622 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2622 av (L) Arbetsförmedlingens insatser i har frågat mig vilka konkreta initiativ regeringen avser att vidta för att statens och Arbetsförmedlingens insatser kan bidra till bättre service i . tecknade Arbetsförmedlingen och Statens servicecenter en överenskommelse om samarbete mellan myndigheterna med målet att servicekontoren ska ta över delar av den service som Arbetsförmedlingen erbjuder på sina kundtorg. Syftet med införandet är att arbetssökande och arbetsgivare ska få möjlighet till spontanbesök på servicekontor för att få hjälp med enklare ärenden som allmän information och guidning i Arbetsförmedlingens digitala tjänster, skriva in sig som arbetssökande, aktivitetsrapportera, använda datorer för självservice samt för att hämta och fylla i blanketter. Servicekontoren erbjuder vägledning i tjänster från , och . Arbetsförmedlingen har informerat mig om att Statens servicecenters servicekontor i har tagit över delar av den service som Arbetsförmedlingen erbjuder på sina kundtorg. Dessutom har Arbetsförmedlingen informerat mig om att Arbetsförmedlingen har en färdigställd standardlösning i kommunens lokaler i för att kunna ta emot förbokade fysiska möten vid behov. I finns kundtorgstjänsten på servicekontoren i , och . Låt mig vara tydlig: Arbetsmarknadspolitiken ska fungera i hela landet. Arbetsförmedlingen fick i regleringsbrevet ett förtydligat uppdrag att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet även i kommuner där Arbetsförmedlingen saknar egna kontor. Det kan ske t.ex. genom deltagande vid statliga servicekontor eller genom möjlighet till, vid behov, fysiska möten. Arbetsförmedlingen behöver fortsatt säkra lösningar för den lokala närvaron och även kommunicera tydligt hur lösningarna ser ut och hur kommuner och arbetssökande ska komma i kontakt med myndigheten. Det är viktigt att den operativa samverkan med kommunerna fungerar. Arbetsförmedlingen behöver också säkerställa en strategisk samverkan med kommunerna och andra aktörer och främja lokala projekt i samverkan. Vidare behöver Arbetsförmedlingen säkerställa en god kunskap om lokal och regional arbetsmarknad och säkerställa ändamålsenliga arbetsgivarkontakter. Till slutredovisningen av uppdraget ska Arbetsförmedlingen även beskriva hur myndigheten ska kunna öka den fysiska närvaron i glesbygdskommuner.
frs · H8122624 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2624 av (M) Ersättning till svensk minknäring har frågat mig hur jag har räknat fram att de av regeringen avsatta 60 miljonerna ska täcka den svenska minknäringens kostnader när expertmyndigheten räknat fram ett högre belopp. Regeringen och dess myndigheter har i syfte att minska spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 varit tvungna att fatta många beslut som påverkar olika branschers möjligheter att bedriva sin verksamhet. Minknäringen är en av de branscher som drabbats av ett sådant beslut, nämligen Statens jordbruksverks () beslut att förbjuda parning av mink . Beslutet var nödvändigt ur smittskyddssynpunkt. beslut innebär ekonomiska bekymmer för minknäringen och därför har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit att fördela för ersättning till de minkföretag som drabbats. Förslaget är en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Under den pågående pandemin har regeringen presenterat en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna av coronapandemin för jobb och företag. Stöden som tagits fram har olika konstruktion och tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin. Det stöd som avsatts till minknäringen ligger i linje med hur den här typen av ersättningar brukar se ut.
frs · H8122625 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2625 av (M) Företagens regelbörda och fråga 2020/21:2639 av (M) Företagens kostnader för regeländringar har frågat mig vad för åtgärder jag avser att vidta för att minska företagens regelbörda i . har frågat mig vad jag avser att göra för att företagens kostnadsmässiga bördor kopplade till regeländringar ska lättas framgent. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Regeringen avser att i närtid återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Beredningen av de nya förenklingspolitiska målen pågår i . Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenligt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Regeringen har givit i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet för att identifiera möjliga förenklingar, samt att arbeta med regelförenklingar genom digitalisering, bland annat genom utveckling av , inklusive Serverat. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen, t.ex. att förenkla för företag att använda molntjänster för bokföringen och att digitalisera hanteringen av kvitton och fakturor. Därtill har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Regeringen är också pådrivande i de EU-diskussioner som förs om regelförbättring. förväntas kommissionen komma med ett meddelande om regelförbättring som är tänkt att fokusera på åtgärder för att reducera företagens administrativa bördor, bland annat genomförandet av kommissionens ordförande von der Leyens ambition målsättning om en-in, en-ut.
frs · H8122626 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2626 av (M) Mäns våld mot kvinnor har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar förslag om att kontaktförbud ska kunna förenas med elektronisk fotboja direkt om det finns skäl för det samt ge polisen de verktyg de anser sig behöva mot mäns våld mot kvinnor. Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem som aldrig kan accepteras. För att stärka skyddet mot mäns våld mot kvinnor krävs effektiva åtgärder för att förebygga våld samt för att skydda dem som utsätts. Flera åtgärder har vidtagits, men arbetet måste fortsätta. Regeringen avser därför att lägga fram en lagrådsremiss bl.a. med förslag om att ett beslut om utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd, dvs. oavsett om överträdelse har skett av tidigare meddelat kontaktförbud eller inte. Vidare avser regeringen lägga fram förslag om att straffet för överträdelser av kontaktförbud ska skärpas och att väsentlighetskravet för meddelande av kontaktförbud avseende en gemensam bostad ska tas bort. Regeringen avser även att lägga fram förslag om att minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning ska höjas från fängelse till fängelse . beslutade regeringen lagrådsremissen Utökade möjligheter att använda tidiga förhör. Förslagen i lagrådsremissen kan bl.a. komma att stärka arbetet mot våld i nära relationer genom att en målsägandes tidiga uppgifter i större utsträckning kan åberopas som bevis vilket kan bidra till fler fällande domar. Även inom polisen har arbetet med den tidiga bevissäkringen tagit ett stort steg framåt genom att en applikation för videodokumentation har spritts inom myndigheten. Denna har väsentligt förbättrat möjligheterna för patruller på en brottsplats att dokumentera ett första förhör med målsäganden med hjälp av video. Den brottsbekämpande kapaciteten har förstärkts genom satsningarna på . Antalet anställda har ökat betydligt , 5 500 , och arbetet fortsätter med målsättningen att myndigheten ska ha 10 000 fler anställda 2024 än den hade vid ingången av 2016. rekryterade ca 350 nya utredare som är särskilt inriktade på brott i parrelation, sexualbrott och brott mot barn. Regeringen följer arbete på området genom återrapporteringskrav i myndighetens regleringsbrev. Mäns våld mot kvinnor är och kommer fortsätta att vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
frs · H8122627 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2627 av (SD) brott mot uigurerna har frågat mig på vilket sätt jag ämnar agera mot fortsatta systematiska brott mot mänskliga rättigheter vad gäller den uiguriska minoriteten. Jag har vid flertalet tillfällen framhållit att regeringen ser mycket allvarligt på situationen för de mänskliga rättigheterna i Xinjiang, inte minst avseende situationen för uigurer och personer som tillhör andra minoritetsgrupper. I mitt svar på frågan 2020/21:1422 Händelseutvecklingen i Xinjiang av (M) och i mitt svar på fråga 2020/21:2281 av (SD) Utvidgade åtgärder mot redogjorde jag för regeringens syn på situationen i Xinjiang. Regeringens hållning ligger fast.
frs · H8122628 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2628 av (SD) Fastighetsbildningens betydelse för bostadsbyggandet har frågat mig hur regeringen ser på de problembeskrivningar som har föranlett att inleda en granskning och om det finns delar av den problematik som beskrivs som regeringen avser att adressera i väntan på . Att inlett en granskning i syfte att svara på om den statliga fastighetsbildningen är effektiv är något jag välkomnar. Att regelbundet utvärdera och granska verksamhet är nödvändigt för att systemet ska fungera på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Jag och mina företrädare har redogjort för problemet med långa handläggningstider, de åtgärder som regeringen och Lantmäteriet vidtagit för att komma till rätta med handläggningstiderna samt vilka effekter dessa åtgärder haft. Kompetensbristen på lantmätare i är fortsatt ett problem vilket också Statskontoret påpekade i sin rapport ansvar för fastighetsbildningen . Detta tillsammans med det delade huvudmannaskapet skapar, enligt Statskontoret, inlåsningseffekter och bidrar inte till att resurserna utnyttjas effektivt, vilket gör det svårt att uppnå lika behandling av sakägare avseende pris och handläggningstid. Trots fortsatt kompetensbrist är det därför i sammanhanget glädjande att det i Lantmäteriets årsredovisning går att utläsa att handläggningstiden i fem av de sju ärendekategorierna inte har varit så kort som de var . Dessutom avslutas fler ärenden än vad som kommer in, tiden från inkommen till påbörjad handläggning kortas och antalet äldre ärenden har minskat. Detta skapar förutsättningar för mer förutsägbara handläggningstider. Det är viktigt att fastighetsbildningen är välfungerande och jag är mån om att hela landet har tillgång till en välfungerande och ändamålsenlig fastighetsbildningsverksamhet. Jag ser fram emot .
frs · H8122629 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2629 av (SD) EU-direktiv om företags hållbarhetsrapportering har frågat mig hur jag ser på förslaget till direktiv och hur jag avser att agera för att den generellt högre ambitionsnivån gällande hållbarhetsfrågor bland svenska företag inte sänks till en lägsta nivå enligt EU:s nya direktiv. nämner i sin fråga kommande initiativ om hållbar bolagsstyrning. Jag vill därför tydliggöra att det är ett separat initiativ, där har aviserat att ett förslag ska presenteras . Det är ännu okänt vad det förslaget kommer att innehålla, men regeringen arbetar aktivt för att få genomslag för de ståndpunkter som har förankrats i . Det förslag som nu har presenterat rör nya regler om företagens hållbarhetsrapportering. Förslaget innebär bl.a. att alla stora företag och alla börsnoterade företag med undantag för mikroföretag ska hållbarhetsrapportera samt att europiska standarder för vilka uppgifter som ska rapporteras ska tillämpas. Frågan om hållbarhetsrapportering är en prioriterad fråga för regeringen. En förbättrad rapportering möjliggör för företagens intressenter, såsom investerare och konsumenter, att fatta välgrundade beslut. Detta kan bidra till att styra kapital till hållbara investeringar och skapa bättre förutsättningar för företag med hållbara affärsmodeller. Regeringen analyserar förslag och kommer att återkomma till i frågan. Vad som redan nu kan sägas är att regeringen ser positivt på att alla stora företag föreslås omfattas av krav på att hållbarhetsrapportera. EU:s ambitionsnivå höjs därmed till den nivå som redan gäller i . Regeringen välkomnar också att det på EU-nivå tydliggörs vilka hållbarhetsuppgifter företagen ska lämna. Att förbättra för hållbarhetsrapportering kan bidra till att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och rättsstatens principer. Det är också ett led i arbetet mot miljö- och klimatförändringar och för rättvisa och anständiga villkor på arbetsmarknaden.
frs · H8122630 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2630 av (M) Katalysatorstölder har frågat mig vilka åtgärder i närtid som jag har för avsikt att vidta för att minska stölderna av katalysatorer från bilägare. Regeringen är tydlig med att organiserade tillgreppsbrott ska minska. Inte sällan ligger internationella stöldligor bakom stölderna. Därför gav regeringen , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Det har bland annat lett till en utvecklad myndighetssamverkan och att förbättrat sitt operativa arbete på området. När det gäller katalysatorstölderna specifikt arbetar aktivt med dessa bland annat genom brottssamordning och internationellt underrättelseutbyte. deltar även i samverkansgrupper med bland andra , försäkringsbolag och fordonstillverkare, där frågan om katalysatorstölder nu får ett allt större fokus. Regeringen har gjort och gör stora satsningar för att bekämpa den organiserade brottsligheten, exempelvis genom det löpande samverkansuppdraget till 12 myndigheter och det omfattande 34-punktsprogrammet mot gängkriminaliteten, vilket givetvis också innebär bättre möjligheter att bekämpa exempelvis organiserade katalysatorstölder. Dessutom infördes en ny kvalifikationsgrund i bestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. Kvalifikationsgrunden syftar till att systematiska inslag vid stöld- och häleribrottslighet ska få ett större genomslag vid bedömningen av om ett brott är grovt. Att stärka är förstås också en viktig faktor i sammanhanget. Regeringen genomför därför nu den största satsningen någonsin på . Aldrig förr har myndigheten haft så många anställda och så många poliser. Vi är mer än halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024.
frs · H8122631 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2631 av (M) Laddningsmöjligheter i småhusområden har frågat mig när jag kommer med förslag till lösning som möjliggör att landets småhusägare, genom bland annat kort handläggningstid och låga avgifter till lantmäterimyndigheterna, kan skaffa laddningsmöjligheter i sina gemensamhetsanläggningar. Jag redogjorde vid interpellationsdebatten med för de åtgärder som regeringen och Lantmäteriet vidtagit för att komma till rätta med handläggningstiderna och vilka effekter dessa åtgärder haft. Regeringen jobbar aktivt för att utbyggnaden av laddinfrastruktur inte ska bli ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn, bland annat genom arbetet med den klimatpolitiska handlingsplanen och elektrifieringsstrategin. Sedan har regeringen, som själv noterat, gett i uppdrag att tillsammans med och Lantmäteriet redovisa vilka hinder som finns för att ladda bilen för boende i flerbostadshus och boende i övrigt som har bilparkering ordnad gemensamt med andra i exempelvis samfälligheter. Om det visar sig att det föreligger hinder för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering ska , i de fall det bedöms lämpligt, lämna förslag på samhällsekonomiskt effektiva åtgärder som underlättar för dem som har ett laddbart fordon att kunna ladda det i närheten av bostaden eller vid arbetsplatsen. Uppdraget ska redovisas till . Vidare har även Lantmäteriet ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet som innebär att myndigheten ska redovisa hur dess externa och interna kommunikation om det nya tekniska egenskapskravet om laddning av elfordon i (2010:900) påverkar handläggningen av förrättningar enligt anläggningslagen (1973:1149). Jag och regeringen är måna om att utbyggnaden av laddinfrastruktur går i takt med elektrifieringen. kommer att vara ett viktigt underlag i det arbetet.
frs · H8122632 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2632 av (S) Återbetalning av stöd har frågat mig hur jag avser att agera i frågan om återbetalning av stöd. Frågan har ställts mot bakgrund av företag som fått både omställningsstöd och andra statliga stöd. trädde förlängningen av omställningsstödet för perioden –i kraft. Därefter har stödet även förlängts med månaderna och regeringen har dessutom aviserat en förlängning för månaderna . Förlängningarna är en viktig del av de historiskt stora åtgärder som regeringspartierna, och Liberalerna presenterat i syfte att lindra pandemins effekter för jobb och företag. Omställningsstödet för perioder har utformats i enlighet med tillfälliga ramverk för corona-relaterade stöd. ändrade kommissionen det tillfälliga ramverket. Genom ändringen infördes ett avsnitt som innehåller särskilda riktlinjer för stöd till företags fasta kostnader. Enligt riktlinjerna gäller bl.a. att stöd inte får ges för samma fasta kostnader. Att företag som får det ordinarie omställningsstödet för perioder kan bli återbetalningsskyldiga om de tar emot andra statliga stöd för samma fasta kostnader är alltså ett resultat av . Den har i denna del endast gjort vad som krävts för att stödet skulle godkännas av kommissionen som statsstöd. Det är ytterst en fråga för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att avgöra om ett annat statligt stöd är ett stöd för samma fasta kostnader som omställningsstödet beräknas på. Jag är medveten om att kultursektorn är en av de branscher som drabbats hårt av pandemin. Regeringen har därför – utöver de omfattande allmänna åtgärder som vidtagits för att lindra konsekvenserna för företagen – även tillfört kulturbranschen riktat stöd i flera omgångar. Totalt tillfördes kulturområdet i riktat krisstöd . har avsatts för detta ändamål.
frs · H8122633 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2633 av (M) Slutförvar av använt kärnbränsle har frågat statsministern om det är statsministerns och regeringens samlade uppfattning att en uppdelad tillståndsprocess för slutförvarsanläggningar i och bör genomföras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. () har ansökt om tillstånd till uppförande, innehav och drift av en kärnteknisk anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Det är fråga om dels tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, dels tillstånd enligt . Ansökan omfattar tre delar; en kapacitetsutbyggnad av det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (Clab), en anläggning för inkapsling av det använda kärnbränslet inför slutförvaring, inkapslingsanläggningen (Clink), och själva slutförvaret. Vid prövning av komplexa verksamheter enligt lagen om kärnteknisk verksamhet tillämpas enligt internationell och svensk praxis en stegvis prövning. Processen innebär att beslut ska fattas i stegvisa tillstånd ända fram till slutförvaret öppnas för användning. På så sätt fortsätter granskningen och forskningen kring den så kallade KBS-3 metoden. Det innebär att SKB behöver godkännande i samtliga steg inför uppförandet av slutförvaret, inför provdrift, rutinmässig drift och inför avveckling och förslutning. Regeringen inväntar ett så kallat samråd enligt Esbokonventionen med två av våra grannländer, och . Därefter kommer regeringen att arbeta prioriterat och så skyndsamt som möjligt med att förbereda ett beslut.
frs · H8122635 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2635 av (S) Infrastrukturinvesteringar i har frågat mig hur infrastrukturpropositionen kommer att gynna infrastrukturen i och norra . Det är mycket glädjande att ta del av den positiva utveckling beskriver för , där stora industriinvesteringar aviserats som kommer att påskynda industrins omställning till hållbar och klimatneutral produktion. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Inte minst utvecklingen i norra visar att omställning går hand i hand med starkare konkurrenskraft för företagen. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . Med denna proposition föreslås ekonomiska ramar för nästa planperiod 2022–2033 på – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel såsom banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. När har tagit ställning till propositionen fortsätter arbetet som syftar till att ta fram underlag till en ny nationell plan. Ett antal infrastrukturåtgärder av betydelse för näringslivet och invånarna i pågår eller planeras . Hit hör t.ex. mötesspår på , åtgärder för trafiksäkerhet och framkomlighet på mellan och samt breddad och fördjupad farled till hamn. När det gäller Norrbotniabanan har regeringen i infrastrukturpropositionen angett att det ska ske en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Investeringar i transportinfrastruktur bygger och starkt och hållbart för framtiden.
frs · H8122636 · 2021-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2636 av Per Lodenius (C) Ursprungskontroll av fordon Per Lodenius har frågat mig vad jag avser att göra för att de fordon där registreringsdokument inte med rimliga medel går att frambringa, ofta för att de helt enkelt inte längre existerar, ska kunna godkännas vid ursprungskontrollen. Transportstyrelsen, som meddelat föreskrifter om ursprungskontroll av fordon, har uppmärksammats på att ursprungskontrollen av äldre och historiska fordon inte är ändamålsenlig. Därför arbetar myndigheten nu med att förändra och förtydliga föreskrifterna om ursprungskontroll, bland annat med avseende på historiska fordon. Jag förutsätter att Transportstyrelsen har dialog med civilsamhället, till exempel motorhistoriska intresseorganisationer, under arbetet med förändrade föreskrifter.