ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911421 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:421 naturvårdsarealer i av (V) till Näringsminister (S) är största skogsägare med ett totalt markinnehav , enligt den senaste årsredovisningen. () antog bolagets styrelse en miljöpolicy med målet att avsätta av den produktiva skogsmarken inom varje skogsregion till naturvård. Nedanför gränsen för de fjällnära skogarna har det målet konkretiserats i naturvårdsskogar, 37 ekoparker och ett par hundra tusen hektar hänsyn i bolagets produktionsskogar. Det nationella målet naturvårdsskogar stäms av i årsredovisningar. Däremot saknas en regelbunden redovisning av huruvida målen för respektive skogsregion nås. Ett undantag är ett pressmeddelande från , där informerade om att då fördelades på följande vis nedanför gränsen för fjällnära skogar: Norra barrskogsregionen: , södra barrskogsregionen: , mellansvenska blandskogsregionen: och södra lövskogsregionen: . En informationsbroschyr visade dock på en förskjutning av naturvårdsarealerna till nordligaste . I söder innebar det att avsättningarna i mellansvenska blandskogsregionen sjönk till , medan målet för södra lövskogsregionen fortsatte att vara . rapporterade Natursidan om ett omfattande och systematiskt bedrägeri kring naturvårdsarealer. Skribenten hade kontrollräknat ekologiska landskapsplaner . Resultatet visade att mer än produktiv skogsmark i olika reservat, på mark som hade sålt, hade inkluderats i redovisningen för landets två sydligaste skogsregioner. När dessa arealer räknades bort ur underlaget minskade avsatta arealer för naturvård i den mellansvenska blandskogsregionen till . I södra lövskogsregionen stannade den avsatta arealen för naturvård på . Natursidan har bett kommentera granskningen, men bolaget har valt att inte svara. Ett minskat innehav i dessa två skogsregioner skulle kunna förklara minskningen. Men egna siffror pekar på motsatsen. ökade innehavet av produktiv skogsmark i den mellansvenska blandskogsregionen med till bortåt . I den södra lövskogsregionen minskade innehavet marginellt med till . Rapporten om formellt skyddad skogsmark, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt improduktiv skogsmark visar att arealen formellt skyddad skog i dessa två skogsregioner bara uppgår till . Här kan med andra ord avsatta naturvårdsskogar göra stor skillnad för att främja biologisk mångfald och gynna friluftsliv och naturturism i . Med anledning av att minskar sina naturvårdsarealer i , trots ett ökat skogsinnehav, har jag följande fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att se till att bolagets tidigare löften om avsatta naturvårdsarealer i uppfylls och att en transparent och regelbunden redovisning av avsatta naturvårdsarealer säkras?
fr · H911422 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:422 Förutsättningarna för flygtrafiken i med anledning av coronapandemin av (SD) till Infrastrukturminister (S) Flygtrafiken är och har varit väldigt utsatt med anledning av den pågående pandemin. Nödvändiga reserestriktioner har tvingat flera flygbolag och flygplatser att ställa in och stänga. Antalet landade plan på exempelvis Åre minskade jämfört med samma månad 2019. Även andra flygplatser i har haft betydande minskningar. Begränsade förbindelser till och från är problematiskt ur flera perspektiv. Förutom arbetspendlare påverkas också exempelvis deltagare vid mästerskap och evenemang. är en vinterstad som ofta står som värd för internationella vintersportmästerskap. Det är också problematiskt att de få plan som går ständigt blir fullbokade och hindrar resenärer från att hålla avstånd. Återstarten för flygtrafiken har inte fungerat tillfredsställande för alla flygplatser. Därför behövs insatser för att underlätta återstarten av flygtrafiken i . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att underlätta flygtrafikens återstart i ?
fr · H911423 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:423 En tunnel mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) ställde jag frågan till ministern om vilka åtgärder hanavser att vidta för att få på plats ett beslut om klartecken för bygget av en tunnelmellan och inom en snar framtid.I svaret från framkommer tydligt vikten av välfungerandetransporter i hela landet, betydelsen av effektiva transporter av industrins varoroch den stora betydelsen av gränsöverskridande transportinfrastruktur för bådetillväxt och tillgänglighet i och . Ministern tar också upp attden gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt attbo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sättresa och transportera varor mellan våra länder och vidare ut i . Svaretavslutas med besked om att studien som genomförs av det svenska trafikverketi samarbete med danska Vejdirektoratet och Transport- og Boligministerietännu inte är avslutad. Därefter följde jag upp frågan då den statliga utredningens innehåll skulle presenteras – hur en fast förbindelse mellan och , en väg- och tågtunnel, är genomförbar och hur den kan finansieras. Infrastrukturminister påtalade i det svaret att utredningen utgör en viktig del i underlaget inför det fortsatta arbetet med att utveckla kommunikationerna mellan och och påtalade att regeringen då skulle inleda sitt arbete med den nationella planen för utveckling av transportsystemet –2033 alternativt 2022–2037 närmar vi oss slutet av 2021 och det är fortsatt av stor vikt att inte blir en flaskhals med stopp för ekonomiska tillväxten i såväl som . behöver hålla minst jämna steg med konkurrenter i och kunna hävda oss på den inre marknaden. En fast förbindelse mellan och ger effekter kapacitetsmässigt som den ger en stabil förankring med minskad sårbarhet året runt för flöden till och från vårt land. Arbetsmarknader och platser knyts samman och skapar samhällsekonomiskt en säker investering med gynnsamma förhållanden för tillväxt och utveckling . var en föregångare för effektivitet och länders och regioners samarbete. Utan den vet vi att länderna hade gått miste om såväl utveckling som tillväxt, och det är svårt att se att forskningsanläggningen och hade blivit föremål för val av plats internationellt. behöver fortsatt ligga i framkant. samlar över 40 kommuner, regioner och branschoch intresseorganisationer i och . Deras samarbete drivs av attfå på plats ett snabbt svensk-danskt beslut om en fast HH-förbindelse för attsäkra framtida konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. behöver vara visionära. Vi behöver ta steg som inte bara motsvarar det vi ser utan går långsiktigt framåt och tar höjd för svensk konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt driver ministern och den frågan om en fast förbindelse mot den danska regeringen, och finns det en fruktbar kontakt mellan den danska och i frågan som för den framåt?
fr · H911424 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:424 Samma elpris i hela landet av (S) till Statsrådet (S) Med vinterns intågande rusar elpriserna i höjden. har jag blivit kontaktad av flera familjer och företag som känner stor oro på grund av de höga elpriserna. Just nu ligger elpriset lika högt i som i dyraste elprisområde, . De dyra priserna får enormt stora konsekvenser för våra hushåll och våra företag. Ökad produktion av planerbar el och fortsatt utbyggnad av elnäten är en självklarhet. Lika självklar som att hela borde ha samma förutsättningar när det gäller elpriserna. Hushållens och företagens rop på hjälp måste besvaras. Elpriserna är någonting som bekymrar många värmländska familjer och företag. Varje land bestämmer självständigt om införande eller borttagande av elprisområden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att göra något för att återgå till ett enda elprisområde i ?
fr · H911425 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:425 Avfallet från förnybar energi av i (M) till Klimat- och miljöminister (S) I en nyligen publicerad rapport från , , beräknar man att industriavfallet från den förnybara energisektorn kommer att växa med 3 . I samma rapport konstaterar man också att återvinningen av avfallet kommer att bli svår eftersom materialen i vindkraftverk och solpaneler innehåller flera skadliga ämnen, som till exempel kadmium, arsenik, bly, polyvinylfluorid och polyvinylidenfluorid. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med detta framtida problem med avfallet från förnybar energi?
fr · H911426 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:426 Läkarintyg för covid-19 av (C) till Statsrådet (S) har ånyo en tilltagande smittspridning med åtföljande hög belastning på sjukvården. Sjukvården måste då få fokusera på sjukvårdande insatser och inte på administrativa åtgärder av typen att skriva intyg till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Finns det några planer på att återgå till att undanta anhöriga till personer som testats positivt för covid-19 från kravet på läkarintyg?
fr · H911427 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:427 Uppföljning av tillkännagivande om PCR-test av (M) till Statsrådet (S) beslutade om att en utlänning tvångsvis ska kunna testas, för exempelvis covid-19, för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. uppmanade också regeringen att återkomma med nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Det har visserligen inte förflutit så sedan ovan nämnda tillkännagivanden beslutades av , men ändå tillräckligt med tid för att en tidsplan för arbetet bör finnas. Inte minst då det brådskar att få relevant lagstiftning på plats. Det är orimligt att personer med utvisningsbeslut ska kunna skjuta upp sin utvisning genom vägran att genomföra ett coronatest. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att få lagstiftningen på plats, och hur ser tidsplanen för det fortsatta arbetet ut?
fr · H911428 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:428 Partner från tredje land som flyttar till av (M) till Statsrådet (S) rapporterade om brister hos . Den grupp det handlar om är svenska medborgare som har en partner boende utanför EU och där partnern ska flytta till . Det handlar om brister i såväl informationsgivning som handläggning. De brister som det pekas på i inslaget är bland annat att reglerna för bostads- och försörjningskrav är svårtolkade, att det är svårt att komma i kontakt med , att handläggningen är långsam och att det i många fall saknas relevant information på webbplats. Mot bakgrund av detta frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa en förbättrad informationsgivning från och en ökad takt i handläggningen hos ?
fr · H911429 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:429 Det tillfälliga garantitillägget av (M) till Finansminister (S) Regeringen har kommit överens med om att införa ett så kallat garantitillägg. Tillägget ska riktas mot 700 000 pensionärer och automatiskt betalas ut via . Den årliga kostanden för reformen ska, enligt uppgifter i medier, ligga på . Utöver garantitillägget, som träder i kraft , kommer regeringen att lägga fram ett tillfälligt garantitillägg. Det tillfälliga garantitillägget ska börja betalas ut kommande år, enligt uppgifter i överenskommelsen. Tekniskt sett sker utbetalningen genom att krediterar individens skattekonto. Som ovan nämnts beräknas kostnaden för garantitillägget ligga på . Det tillfälliga garantitillägget skulle i så fall ha en budgetpåverkande effekt som motsvarar nära . Informationen om garantitillägget, om hur det ska utformas och införas, är i skrivande stund mycket knapphändig, och många frågetecken behöver rätas ut. Ett av dessa frågetecken handlar om finansieringen. I överenskommelsen nämns ingenting om den. Med anledning av detta frågar jag finansminister : Hur avser ministern och regeringen att finansiera det tillfälliga garantitillägget för ?
fr · H911430 · 2021-12-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:430 Finansiering av garantitillägget av (M) till Finansminister (S) Regeringen har kommit överens med om att införa ett så kallat garantitillägg. Tillägget ska riktas mot 700 000 pensionärer och automatiskt betalas ut via . Den årliga kostanden för reformen ska, enligt uppgifter i medier, ligga på . Reformen ska fullt ut träda i kraft . Informationen om garantitillägget, om hur det ska utformas och införas, är i skrivande stund mycket knapphändig, och många frågetecken behöver rätas ut. Ett av dessa frågetecken handlar om finansieringen. I överenskommelsen nämns ingenting om den. Med anledning av detta frågar jag finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att finansiera garantitillägget?
fr · H911431 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:431 Prioriterad grupp hos av (M) till Statsrådet (S) rapporterade om brister hos gällande såväl informationsgivning som handläggning. Den grupp det handlar om är svenska medborgare som har en partner boende utanför EU och där partnern ska flytta till . De brister som det pekas på i inslaget är bland annat att reglerna för bostads- och försörjningskrav är svårtolkade, att det är svårt att komma i kontakt med , att handläggningen är långsam och att det i många fall saknas relevant information på webbplats. har föreslagit att denna grupp – hemvändande svenskars etablerade närstående från tredje land – ska utgöra en egen prioriterad och särskild grupp för handläggning hos . En sådan särskild prioriterad grupp skulle ge en ökad trygghet och undvika att familjer splittras . Mot bakgrund av detta frågar jag statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att hemvändande svenskars närstående ska vara en särskild och prioriterad grupp i handläggningen hos ?
fr · H911432 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:432 möjlighet att finansiera i tillväxtföretag av i (M) till Näringsminister (S) Tillgången till kapital är en förutsättning för att ett företag ska kunna växa. I de allra tidigaste skedena av ett företags utveckling kan offentligt finansierade investeringsaktörer gå in med ägarkapital i företag (direkt genom och indirekt via Saminvest). I ett senare skede finns denna möjlighet genom Industrifonden. För tillväxtbolag finns i även en infrastruktur för kapitalförsörjning via de tre marknadsplatserna , Spotlight Stock Market och First North. Enligt forskning på området är denna infrastruktur för tillväxtfinansiering en viktig anledning till att har lyckats få fram en så stor mängd växande uppskalningsföretag inom flera branscher. Denna forskning visar också att företag som gör en exit, det vill säga noterar sig på börsen i stället för att sälja till ett större företag, i högre grad fortsätter att växa i än vad som annars hade varit fallet, och på så sätt bidrar till fler arbetstillfällen och ökade skatteintäkter. Många innovationsföretag, bland annat inom life science, cleantech och energi, finansierar sin tillväxt genom nyemissioner på marknadsplatsen, som till stor del består av svenska investerare. har enbart möjlighet att investera i onoterade bolag, vilket innebär att man inte fullt ut klarar av att säkerställa noterade företags tillväxtmöjlighet och dess bidrag till sysselsättning, inte minst utanför storstadsregionerna. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att verka för att också ges möjlighet att delta med ägarkapital hos noterade svenska företag, och vilka initiativ kommer ministern i så fall att ta för att genomföra detta?
fr · H911433 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:433 Finansiering och transparens i samband med uppdrag till individuella FN-experter av (SD) till Utrikesminister (S) () publicerade en rapport med titeln of UN experts (Finansiering av FN-experter, se pressrelease samt report). Rapporten har redan tagits upp till diskussion inom FN. Rapporten belyser det faktum att vissa FN-experter inom området mänskliga rättigheter på individuell basis erhåller finansiell ersättning från ofta privata stiftelser eller från stater för sina uppdrag eller för specifika projekt. I rapporten konstateras också att många av de berörda experterna i intervjuer själva medger att denna typ av finansiering kan påverka dem opinionsmässigt och att det kan ha ”en korrumperande effekt”. Detta har också tagits upp i olika FN-dokument. Till saken hör att denna typ av individuell ersättning saknar transparens och ligger bortom kontroll. Till följd av dessa brister antog en Code of Conduct for Special Procedures Mandate-Holders, där denna form av finansiering förbjöds. Till samma slutsats kom en resolution med titeln of the work and functioning of the (A/HRC/RES/16/21). Här krävde man även ”full transparency in the funding of special procedures”. Slutligen erinrade i sin rapport att denna typ av ersättning “could put in doubt the perceived independence of Mandate-holders” (§ 68). är en av de stater som har valt att finansiera vissa enskilda FN-experter personligen inom olika projekt i stället för att finansiera projekten i deras helhet. I strid mot de ovannämnda förbuden betalade den –direkt och bortom kontroll till The Special Rapporteur on the promotion of truth, , reparation & guarantees on non-recurrence och till The Special Rapporteur on the situation of human rights defenders. Dessutom bidrog med 70 för ett specifikt uppdrag till on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises via OHCHR (Office of the High Commissioner for Human Rights). Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför bidrog regeringen finansiellt till vissa experter på individuell basis i stället för att göra det till förmån för de berörda projekten i deras helhet när det får anses saknas en demokratisk transparens och utomstående granskning?
fr · H911434 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:434 Minimigräns för överföringskapacitet av el av (SD) till Statsrådet (S) har brutit mot en EU-regel om en minimigräns för överföringskapacitet av el. Det slår fast. Genom att inte lever upp till minimikravet om att leverera av tillgänglig kapacitet till marknaden begränsas utrymmet för aktörerna på marknaden, enligt tillsynsmyndigheten. Myndigheten menar även att detta kan det leda till att priserna ökar för konsumenterna. uppger att de inte uppfyllt kraven för att delar av det svenska elnätet inte klarar av belastningen och att detta bland annat beror på avvecklingen av kärnkraftsreaktorer. Enligt behöver nätet byggas ut, och det bedöms att det fortfarande kommer att finnas tillfällen då minimigränsen inte kan uppnås. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att påskynda att minimigränsen efterlevs?
fr · H911435 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:435 Konsekvenserna av den förda energipolitiken av (SD) till Statsrådet (S) har det svenska kraftsystemet präglats av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler gällande överföringskapacitet. Tyvärr har detta kommit att äventyras alltmer då energipolitiken utvecklats i en mer ideologisk inriktning där tilltron till närapå uteslutande väderberoende kraft dominerar. Under de två senaste mandatperioderna har effektbalansen i kraftsystemet kontinuerligt försämrats, enligt de prognoser som gör . Överföringskapaciteten i stamnätet har varit begränsad, vilket i praktiken innebär att marginalerna i elsystemet minskas ytterligare. Detta lyfte jag upp i en interpellation med statsrådet . Farhågan finns om att det återigen skulle leda till stora prisskillnader och att elpriserna skulle kunna bli uppemot dubbelt så höga i . Detta överträffades dessvärre med råge, och noterades det högsta elpriset i . Blir det en sträng vinter riskerar kostnaden att stiga ännu mer. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet, inom sitt ansvarsområde, att vidta åtgärder för att mildra effekten av den förda energipolitiken och de höga elpriserna?
fr · H911436 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:436 Omlokalisering av statliga myndigheter av (S) till Statsrådet (S) Regeringen tillsatte 2015 en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag på en sammanhållen nationell politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. förslag överlämnades till regeringen . Bland de förslag som lämnades fanns omlokalisering av arbetstillfällen vid statliga myndigheter från till andra delar av landet samt att när en ny myndighet inrättas ska en lokalisering utanför storstadskommunerna alltid vara förstahandsalternativet. I ses förslag som en historisk möjlighet att skapa ett starkare samhällskontrakt mellan kommun, region och stat. Ett samhällskontrakt som svarar upp mot efterfrågad och behövd tillväxt och samhällsutveckling, där de lokala och regionala aktörerna är beredda att ta sin del av ansvaret. I finns ett starkt gemensamt arbete mellan , regional och statlig nivå där länets samtliga kommuner, Region , och ingår. Målet är att nå ökad statlig myndighetsnärvaro och därigenom ökad statlig sysselsättning i , med placeringsort . Mitt i , mitt i . För att få stor effekt på arbetsmarknaden i bör en omlokalisering av statliga arbetstillfällen koncentreras till , som på grund av sitt geografiska läge möjliggör för resande med kollektivtrafik och stärker arbetsmarknadsutvecklingen i hela länet. Här finns en beredskap och planering att från kommunernas sida leverera sin del i att möjliggöra en statlig myndighetsetablering i . Kommunerna har ökat planberedskapen samt möjliggjort för bostadsbyggande och optimerat resandemöjligheterna med fokus på ökad kollektivtrafik. Detta för att skapa optimala förutsättningar för etablering av statliga arbetstillfällen i regionen. Det är ett samlat län som står bakom detta arbete, vilket skulle innebära en stärkt arbetsmarknad i hela och bidra till jämlika villkor i hela landet genom att den statliga närvaron ökas. Det är viktig och strategiskt att staten ökar sin närvaro runt om i landet, då det stärker banden mellan storstad och landsbygd och knyter samman stad och land. Staten bör vara en föregångare för att motverka urbaniseringens negativa effekter i många delar av vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Givet det som anförs och det arbete som pågår i , tänker statsrådet verka för att möjliggöra omlokalisering av statlig myndighet, och därigenom statliga arbetstillfällen, till ?
fr · H911437 · 2021-12-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:437 Elsäkerhet av (V) till Statsrådet (S) kommer 2023 att sluta betala för brandkårerna i och Vuollerim, vilket får följden att dessa kommer att läggas ned och ersättas av frivilliga räddningsvärn. har tidigare betalat för att finansiera beredskap för orterna med kraftverksverksamhet. Poängen med bidragen har varit att se till att det finns beredskap vid händelser vid bolagets anläggningar. uppger själva att besparingen görs för att klara den gröna omställningen. ramar är bevisligen för smala om säkerheten vid företagets anläggningar, och därav också säkerheten för elförsörjningen generellt, måste ges upp för att göra de nödvändiga investeringarna i omställningen. har tidigare påtalat behovet av att avkastningskrav sänks för att skapa utrymme för den gröna omställningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder menar statsrådet att staten bör vidta som ägare av för att garantera att elsäkerheten upprätthålls?