ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911205 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:205 Halkutbildning för tunga fordon av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vid ett möte med , , och , , på halk- och riskutbildning framkom det en hel del olika frågeställningar gällande körkort och trafiksäkerhet. fick möjligheten att besöka säkerhetshallen, där vi fick förnya våra kunskaper om hur illa det kan gå om förare inte är uppmärksamma och väl förberedda i trafiken på olika scenarier som kan uppstå. Efter genomgången i säkerhetshallen gick utskottet ut på halkbanan och fick bevittna hur en bil beter sig vid olika hastigheter på underlag som ska likna packad snö. Personbilen färdades i två olika hastigheter, och sedan . Med tanke på dessa låga hastigheter blev stoppsträckan ganska lång. Experterna på stannade inte vid att visa utskottet hur en personbil betedde sig utan startade även en lastbil och en långfärdsbuss. De tunga fordonen gjorde dock bara en resa var på halkbanan i , vilket räckte för att konstatera att stoppsträckan var betydligt längre än för personbilarna. Efter övningarna följde en genomgång av dagen och hur man utbildar blivande förare och vad NTF och ansåg sig sakna. Den stora frågan som uppstod var just halkkörning för tunga fordon. När någon tar B-körkort är just halkkörning en del av riskutbildningen, men denna del saknas för den tunga behörigheten. Det finns företag som har skickat sina anställda på halkutbildning för att öka kunskapen, men sedan YKB-utbildningen infördes har det nästan helt försvunnit. Detta då företagens utbildningsekonomi viks åt YKB-utbildningen. Halkkörning med tung trafik bör vara en del av utbildningen med tanke på att det är så stor skillnad på stoppsträckor och mellan personbil och tunga fordon. En tanke kan därför vara att förstärka YKB-utbildningen och införa praktiska moment som halkkörning med tunga fordon. Med anledning av ovanstående text vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att se över YKB-utbildningens delar för att implementera till exempel halkutbildning som en del av utbildningen?
fr · H911206 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:206 Säkerhetsbälte i epatraktorer av (SD) till Infrastrukturminister (S) har det varit en flitig debatt om A-traktorer. A-traktorerna delar befolkningen i två läger, de som vill förbjuda dem och de som tycker de är bra. Personligen anser jag att den ganska genomförda regelförändringen är positiv och förenklar för ungdomar som vill ta sig fram, speciellt där det finns brister i kollektivtrafiken. A-traktorerna har en lång historik i , och en hel del har hänt sedan första epatraktorn sågs på gatorna. De nya reglerna förenklar processen att göra om ett fordon till traktor, vilket har många fördelar men också vissa nackdelar. Fordonen är mer miljövänliga och mer trafiksäkra. Till det kommer att de besiktigas. Den stora nackdelen med är att den inte har bältestvång. Den moderna är mer eller mindre en bil och har deformationszoner, och nyare fordon har även airbag. Att krocka i kan sluta med en dödsolycka och i bästa fall att man skadar sig, förutsatt att man inte har bilbälte på sig. Airbag i fordon där föraren inte är bältad kan nämligen utgöra en större risk för skador och dödsfall. Mopedbilen går lite fortare, , men om hjälm saknas finns där ett bältestvång. Att höja hastigheten för A-traktorer vore en enkel åtgärd för att påföra förarna av dessa fordon bälte. Att höja hastigheten ger även fler fördelar förutom ökad säkerhet för föraren. Till exempel irritationen bland övriga fordonsförare, som anser att traktorerna är i vägen. Det finns alltså mycket att vinna på genom en hastighetshöjning av traktorerna då de nyare modellerna har airbag och bälten, vilket gör förarmiljön mycket säkrare än till exempel mopedbilar. Ytterligare en fördel med en hastighetshöjning för A-traktorer kan vara att manipuleringen av fordonen torde minska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att se över reglerna för A-traktorer i sådan riktning att de även kan innefatta säkerhetsbälteskrav vid körning på allmän väg?
fr · H911207 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:207 Långa köer för körkort av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vid ett möte med , , och , , på halk- och riskutbildning påtalades att köer till uppskrivning för körkortsteori och uppkörning för körkort har ökat kraftigt. Detta främst i storstäder. Det framkom också att kommuner som haft mindre problem med kötider nu började få detta då personer i mer tätbefolkade städer söker tider i dessa kommuner, vilket ökar kötiderna även där. Trafikskolorna får en hård press på sig att redan när elever skriver in sig i körskolan försöka hitta för både teori- och körprov för att de inom rimlig tid ska kunna få sitt körkort, vilket vid inskrivningen kan ligga över bort. Allt färre väljer att gå via en trafikskola och chansar på att de ska klara sin utbildning helt privat, vilket leder till att de flesta inte klarar teorin och/eller den praktiska delen, vilket gör att det krävs flera omprov. Andelen som inte klarar teori- och körproven har ökat stadigt , och tyvärr ser utvecklingen ut att hålla i sig. Färre klarar proven, och färre väljer trafikskolor, vilket resulterar i kraftigt ökade köer hos . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att minska de långa köerna till teori- och förarprov för B-körkort?
fr · H911208 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:208 Ökad vaccinationstakt av (SD) till Socialminister (S) rapporterade att länge stod ut som ett av de länder som klarat coronapandemin bäst men är rödmarkerat av den europeiska smittskyddsmyndigheten . Anledningen till rödmarkeringen är nämligen att , enligt SVT, har sämst vaccinationstäckning i . Faktum är dock att det inte stämmer: Sämst i är faktiskt , som också, medietystnaden rörande detta till trots, länge har rödmarkerats av ECDC. I såväl som ligger andelen fullvaccinerade i befolkningen med rätt till vaccination i skrivande stund på . Andelen delvis vaccinerade är dock i och i . , som initialt sett delvis till följd av att de inte är medlemmar i behövt hjälp från för att kunna köpa in vaccin, ligger på fullvaccinerade och med en dos. Således utmärker sig återigen som sämst i i kampen mot covid-19. har överskott på vaccin, och man har till och med valt att dra ned på vaccinleveranserna till . Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Vad avser ministern att göra för att öka vaccinationstakten i , och hur kan ministern förklara att ligger efter ur ett nordiskt perspektiv?
fr · H911209 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:209 Skuldregister av i (M) till Finansminister (S) saknar en samlad individbaserad statistik om hushållens tillgångar och skulder. har myndigheter, internationella organisationer och forskare pekat på behovet av att ta fram denna typ av statistik för analyser av penningpolitik, finansiell stabilitet och makrotillsyn. Uppgifter om hushållens tillgångar och skulder är också nödvändiga för att få en mer fullständig bild av fördelningen av ekonomiska resurser, ekonomisk utsatthet och ekonomisk jämställdhet. har tidigare föreslagit att regeringen ska tillsätta en särskild utredning om ett centralt skuldregister för att göra det lättare för kreditgivare att undersöka skulder hos kreditsökande och förhindra överskuldsättning. Både och är positiva till ett sådant register. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern med anledning av ovanstående att tillsätta en särskild utredning som tittar på behovet av ett centralt skuldregister?
fr · H911210 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:210 Äganderätten vid planering av nya ledningsgator av (M) till Statsrådet (S) Det råder stor brist på el i , vilket har gjort oss mer beroende av importerad el. Nedstängningen av reaktorer kunde ha undvikits om bara regeringen hade visat en politisk vilja till det, vilket inte regeringen gjorde. Bristen på nätkapacitet i är även den stor, och måste nu kraftfullt bygga ut nätkapaciteten för att klara framtidens elbehov. Normalt brukar ju elbolagen planera utbyggnaden och sedan mer eller mindre köra över landets markägare, som drabbas hårt av dessa inskränkningar på sina marker. Luftledningar har varit det mest vanliga sättet att bygga nya elledningar på, men de tar stor plats i landskapet, drabbar många markägare och förstör värdefull produktionsmark. Skogen och marken är en viktig resurs i för att klara produktionen av skogsråvaror och mat. måste stärka äganderätten och ta större hänsyn till att vi kan producera mer skog och mer mat på landets marker. Därför behöver regeringen jobba mer med att gräver ned sina elledningar i stället för att bygga nya kraftledningsgator igenom det svenska landskapet. Det vore också mer rimligt att statens skogar och reservat användes för nya elledningar än att man belastar markägare med det stora intrånget att de måste ha luftledningsgator på sina marker. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att stärka äganderätten för landets markägare då nya ledningsgator planeras och ska byggas i ?
fr · H911211 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:211 Brist på handledare för mc-elever av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringens åtgärder för att stoppa svarta körskolor får oönskade konsekvenser när det gäller motorcyklar. Regeringen meddelade att det beslutats om åtgärder för att få stopp på svarta körskolor. Regeringen fastslår bland annat att antalet övningskörningselever för en privat handledare begränsas till fem personer. Detta är i grunden en bra åtgärd som syftar till att stävja det växande problemet med illegala körskolor. Vi vet att oseriösa aktörer registrerar sig som handledare åt ett stort antal personer och konkurrerar ut legitima verksamheter och därmed riskerar såväl trafiksäkerhet som näringsliv. Det är bra att antalet handledartillstånd som varje enskild person har rätt till blir färre, men tyvärr riskerar åtgärden att drabba seriösa mc-handledare och blivande mc-förare. Ett handledarskap är giltigt från godkännandedatum om alla förutsättningar uppfylls för bil och mc. På mc-sidan råder stor brist på handledare. Det finns 270 000 mc-ägare i , vilket kan jämföras med 5 miljoner bilägare. Bland motorcyklisterna är medelåldern på körkortstagare . Därför är det sällan föräldrarna som tillfrågas, utan det är det aktiva mc-förare som engageras. På grund av handledarbristen tar många mc-entusiaster sig an flera elever för privat övningskörning. Reglerna om max 15 elever och att handledargodkännande är giltiga i högst infördes . Före detta datum fanns ingen tidsbegränsning för handledarbevis. En handledare som haft elever kan ”säga upp” eleverna genom en komplicerad process hos Transportstyrelsen. De elever som godkänts efter de nya reglerna 2012 gäller alltid . De nya regler som förväntas träda i kraft – max fem elever – innebär därmed att en handledare kan ha ungefär en mc-elev innan de en efter en gallras ut. Värre: Handleder man alla fem elever år 1 kan man inte ta några nya , trots att alla tagit körkort. Detta riskerar att dramatiskt förvärra bristen på mc-handledare. Många mc-elever kommer med de nya reglerna att få svårt att hitta en handledare, och de kommer därmed att gå miste om mängdträning som ger säkrare förare och förbättrar trafiksäkerheten. Det kommer att ge framför allt resurssvaga mc-elever långa väntetider för att kunna ta mc-körkort eftersom man får svårare med mängdträning med privat handledare för övningskörning. Risken ökar också för att ännu fler väljer att köra mc utan körkort. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de nya åtgärderna inte ska leda till att blivande mc-förare får svårt att hitta behöriga handledare?
fr · H911212 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:212 Brist på familjehem av (SD) till Socialminister (S) rapporterade om en enkätundersökning som TT gjort bland landets kommuner, med frågor gällande placering av barn och unga. Enligt undersökningen har 230 av 290 kommuner rapporterat in. Det framkommer att –2020 har omkring 270 barn i åldrarna 0–placerats på HVB-hem. I kommunen har elva små barn placerats ensamma i HVB-hem. Bristen på familjehem gör att inga andra val finns att tillgå. framhåller chefen för placeringsenheten att det finns risker med att placera så unga barn ensamma på HVB-hem. Det är allt som oftast en i sammanhanget för hög personalomsättning och många olika vuxna för barnet att förhålla sig till. Man lyfter också fram oron i att barnets situation upplevs som mer otrygg än innan omhändertagandet, vilket är en förfärlig slutsats. När stat och kommun går in i familjer och omhändertar barn måste det garanteras en god omsorg och levnadssituation. Givetvis är många omhändertaganden omtumlande på ett eller annat sätt, men barnets bästa måste övervägas noga i varje enskilt fall. Chefen för placeringsenheten menar att det är ett stort problem att hitta familjehem. Vi har tidigare framhållit vikten av ett samlat nationellt register för såväl jourhem som familjehem, och regeringen tittar nu på detta. Vi anser att ett sådant skulle kunna underlätta sökandet efter goda familjehem, men detta är självklart inte hela lösningen. Det behöver göras betydligt mer för att säkerställa trygga och goda placeringar för barn i . har det rapporterats om alldeles för många fall där barn på HVB-hem farit illa och till och med fått sätta livet till. Detta oroar mig väldigt. Inget barn som omhändertas ska få en sämre tillvaro . Min fråga till socialminister är följande: Vad avser ministern att göra för att stimulera förekomsten av fler trygga och goda placeringar där barn och unga får en fullgod tillvaro?
fr · H911213 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:213 Brister i Ivos granskning av HVB-hem av (SD) till Socialminister (S) ställde jag följande fråga till socialministern, men på grund av det parlamentariska läget uteblev svar. P4 Väst avslöjande att inspektörer på har mörkat missförhållanden på ett boende för flickor i . Det handlar om åren 2012–2019, och flickorna har under dessa år utsatts för hot och våld. De har inte heller fått den vård som ska erbjudas. Detta framgår även i den interna granskning som själv gjort efter P4 Västs avslöjande. Detta påverkar givetvis Ivos trovärdighet. Men det faktum att flickor inte blivit lyssnade på, när rätt vård och trygghet inte kunnat ges, är riktigt illa. I detta specifika fall är det ägaren själv som har uppvisat ett våldsamt och hotfullt beteende gentemot flickorna och sedermera fått förbud att vistas bland flickorna. Det finns dokumenterade händelser men som inte lyfts upp. Det tyder på allvarliga brister inom , men även brister i den interna kontrollen. Det påvisar också att oseriösa aktörer kan verka under långa perioder, vilket i slutändan drabbar unga och deras familjer. Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att säkerställa att Ivos uppdrag utförs på ett adekvat sätt och att myndighetens inspektörer har kompetens och rätt moralisk kompass i sin yrkesroll?
fr · H911214 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:214 Danska inresekontroller mot och gränspendlingen i av (M) till Statsrådet (S) Pandemin resulterade i stängda gränser och inresebegränsningar för medborgare mellan olika länder. Åtgärder som tagits bort eller är under planerad avveckling. Så skedde också då situationen blev ohållbar under de stora okontrollerade flyktingströmmarna . Mer extraordinärt får det anses vara att infört begränsningar mot med uttrycklig hänvisning till rådande kriminalitet. Det slår mot öppenheten och rörligheten i men sätter också en dyster bild av vårt land. Den socialdemokratiskt styrda regeringen i har bestämt att förlänga kontrollen av gränsen mot till . Justitieminister (S) låter meddela: ”Den danska regeringen bedömer att den tillfälliga gränskontrollen är en nödvändig och effektiv åtgärd att rikta mot dessa hot” […] De ihållande och betydande hoten mot vår allmänna ordning och inre säkerhet orsakad av militanta islamister och organiserade kriminella, som är i stånd att utnyttja den fria rörligheten inom Schengenområdet fortsätter att vara ett stort bekymmer för den danska regeringen.” infördes gränskontroller just med hänvisning till kriminalitet och brottslighet som innebär punktvisa kontroller på inresande från till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att i dialog med se till att de inresekontroller som genomför mot fram till i så liten grad som möjligt slår mot och gränspendlingen?
fr · H911215 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:215 Förlängda danska inresekontroller på grund av brottslighet och kriminalitet i av (M) till Statsrådet (S) Pandemin resulterade i stängda gränser och inresebegränsningar för medborgare mellan olika länder. Åtgärder som tagits bort eller är under planerad avveckling. Så skedde också då situationen blev ohållbar under de stora okontrollerade flyktingströmmarna . Mer extraordinärt får det anses vara att infört begränsningar mot med uttrycklig hänvisning till rådande kriminalitet. Det slår mot öppenheten och rörligheten i men sätter också en dyster bild av vårt land. Den socialdemokratiskt styrda regeringen i har bestämt att förlänga kontrollen av gränsen mot till . Justitieminister (S) låter meddela: ”Den danska regeringen bedömer att den tillfälliga gränskontrollen är en nödvändig och effektiv åtgärd att rikta mot dessa hot” […] ”De ihållande och betydande hoten mot vår allmänna ordning och inre säkerhet orsakad av militanta islamister och organiserade kriminella, som är i stånd att utnyttja den fria rörligheten inom Schengenområdet fortsätter att vara ett stort bekymmer för den danska regeringen.” infördes gränskontroller just med hänvisning till kriminalitet och brottslighet som innebär punktvisa kontroller på inresande från till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att få ned den brottslighet och kriminalitet i som gör att i nu har för avsikt att förlänga de inresekontroller som har gentemot till ?
fr · H911216 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:216 Smittspridning inom äldreomsorgen av (V) till Socialminister (S) I har av dem som är och uppåt blivit fullvaccinerade. Däremot är det tveklöst så att vaccineringen är ytterst ojämlikt genomförd. Ju sämre folkhälsa vi ser i områden, desto lägre vaccinationsgrad. Det handlar om tillit, information och tillgänglighet. En undersökning pekar på att i var av hemtjänstpersonalen vaccinerad medan i av hemtjänstpersonalen var vaccinerad. Självklart måste personal kunna omplaceras. Arbetsgivaren kan inte kräva att en anställd tar emot ett erbjudande om vaccination, även om det behövs för arbetstagarens eget skydd. Däremot kan arbetsgivaren bedöma att ett vaccinationsskydd liksom andra smittskyddsåtgärder är helt nödvändiga för arbete i viss verksamhet. Den som saknar lämplig immunitet och inte följer säkerhets- och skyddsregler kan behöva omplaceras till en annan verksamhet. En rad andra smittskyddsåtgärder måste till, såsom obligatorisk smittskyddsutrustning för personal inom äldreomsorgen och snabbtestning av personal inför varje nytt arbetspass. Det är även extremt viktigt att påfyllnadsvaccineringen av äldre och riskgrupper sker mycket skyndsamt och prioriteras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra ytterligare för att förhindra ökad smittspridning inom äldreomsorgen?
fr · H911217 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:217 Övergrepp på barn i och av (KD) till Utrikesminister (S) I en debattartikel i tidningen påminner oss om alla de tusentals barn som rövades bort från kristna och yazidiska familjer. De säljs nu som slavar i och . Vi får också återkommande rapporter om hur olika islamistiska grupper i norra samt på angriper framför allt kristna byar och skolor. Barn rövas bort och utsätts för traumatiserande övergrepp. Den kristna organisationen har i ett flertal rapporter visat på de övergrepp som sker gentemot framför allt kristna. Det är viktigt att lyfter upp dessa övergrepp och verkar för att de drabbade ska kunna leva tryggt utan repressalier för sin religiösa tillhörighet. Jag vill med anledning av ovan anförda fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen inom EU och FN för att intensifiera arbetet emot religiöst våld som drabbar kristna och yazidier i samt norra .
fr · H911218 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:218 Hazarerna i av (KD) till Utrikesminister (S) Hazarerna är en folkgrupp som har funnits i . Även om ursprunget är omdiskuterat anser många att hazarerna är ättlingar till mongolerna. De flesta hazarer är shia-muslimer vilket ofta har medfört förföljelser från den sunnitiska majoritetsbefolkningen. De värsta övergreppen skedde under den senare delen av då emir i praktiken genomförde ett folkmord på hazarer. Det finns olika uppgifter om hur många som dödades, men enligt en del källor kan det ha varit så många som hälften av den dåtida hazariska befolkningen som mördades eller såldes som slavar. Förföljelse av hazarer har återkommit , vilket gör att det finns stora hazariska minoriteter i grannländer. Vid förra tillfället då talibanerna hade makten i genomfördes flera brutala angrepp mot hazarerna. rapporterar, tillsammans med flera oberoende medier, om att det även nu sker religiöst våld ifrån talibaner mot den hazariska minoriteten. Även den kristna minoriteten i drabbas av religiöst våld. Det är viktigt att regeringen följer utvecklingen i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen inom EU och FN för att säkerställa att hazarer och andra minoriteter kan leva i trygghet efter talibanernas maktövertagande i ?
fr · H911219 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:219 Ökande antal individer med depression av (M) till Socialminister (S) Pandemin har satt ytterligare fart på andelen individer som upplever sig deprimerade och ensamma. En icke önskvärd utveckling som måste få ett snabbt slut. I så väl yngre som äldre grupper återfinns individerna som i rasande fart förskrivs med psykofarmaka för att dämpa oro och ångest. Var femte man och var tredje kvinna använder antidepressiva mediciner. Det är en utveckling som oroar då det dessutom är svårt att sätta ut vanebildande läkemedel. Bristen på samtalskontakter är stor, och sjukvården löser hellre problemen med ökad psykisk ohälsa med läkemedel än med samtalskontakter och kbt-behandlingar. Bristen på personella resurser ersätts med piller. Mycket oroande för framtiden. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vända trenden med ökad förskrivning av antidepressiva läkemedel och minskade samtalskontakter inom psykiatrin?
fr · H911220 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:220 Anställning av papperslösa av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kritiserar medlemsländer, däribland , för att göra för lite för att komma till rätta med företag som anställer papperslösa migranter. Det innebära att möjligheten till svartjobb ökar samt att det driver fler migranter till de länder som inte tar tag i problemet. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få bukt med problemet att papperslösa migranter anställs av svenska företag?
fr · H911221 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:221 Samsyn om effektivare tillståndsprocesser för gruvverksamhet av i (M) till Näringsminister (S) I framför allt norra finns en stark oro för att svåra processer för olika tillstånd för gruvverksamhet ska leda till att planerade jätteinvesteringar inte blir av. Det har gått en ny gruva öppnades i . ökar behoven av i och vår omvärld. Förutsättningarna för att på ett långsiktigt hållbart sätt bedriva gruvverksamhet i blir också bättre och bättre, men det blir svårare att få starta verksamhet i . När statsministern bland annat besökte , så har han i tidningsintervjuer bland annat sagt att ”jag tror det går att förkorta och effektivisera processerna”. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Gör ministern samma analys som statsministern, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att förkorta och effektivisera processerna för olika tillstånd för gruvverksamhet?