ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111278 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1278 Covid-19-smitta från asymtomatiska personer av Kopparklint (M) till Socialminister (S) WHO är helt entydig i sin rekommendation, och de flesta länder använder rekommendation av munskydd medan fortfarande inte infört samma rekommendation. Detta trots den stora smittspridning vi nu ser i vårt samhälle. På TV4:s rapporterade man om vårdpersonal som blivit smittad av covid-19 men som inte haft några symtom. , professor i virologi vid , berättar om hur svårt det är att komma åt asymtomatisk och presymtomatisk smittspridning och att det är ett tydligt argument för att införa munskydd på offentliga platser i . Beläggningen på Iva i Region ligger på , barnoperationer ställs in, smittspridningen och dödsfallen av covid-19 i fortsätter att ligga på en extremt hög nivå jämfört med andra länder. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka för att förhindra smittspridningen av covid-19, från asymtomatiskt eller presymtomatiskt smittade personer?
fr · H8111279 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1279 Den dåliga halkbekämpningen av (M) till Infrastrukturminister (S) Medan vägförhållandena i är betydligt bättre finns betydande problem vad gäller halka i , vilket skapar problem för de lastbilar och bilister som kör på våra vägar. Problemet är att halkbekämpning har ändrats till att man nu inte kör förrän det redan blivit halt. körde man innan det blev halt för att med detta undvika att det skulle bli halt. Dessutom har man haft för lite salt i vattenlösningen, vilket gjort att det fryser om, i stället för att verkligen halkbekämpa. För lite salt med för dålig kvalitet i kombination av senare halkbekämpning gör att situationen på våra vägar är helt oacceptabel. vägar är ett hot mot transporterna, men framför allt är det ett mycket stort hot mot trafiksäkerheten. Att , som är ett land med mycket vägtransporter och vägar med vinterväglag, ska ha en så dålig halkbekämpning är långt ifrån acceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra åt problemet med den dåliga halkbekämpningen i ?
fr · H8111280 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1280 Brottsmarkering vid sexualbrott av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. Hjärtat går i bitar när vi läser eller hör om barn som utsätts för det mest avskyvärda man kan tänka sig. Tyvärr har antalet anmälda sexualbrott mot barn ökat . fick polisen in 8 138 anmälningar . var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen (Bulletin ). Det krävs ett kraftfullt agerande för att stoppa utvecklingen. I finns en vedertagen syn om att man när man har avtjänat ett straff har betalat sin skuld till samhället och att uppgifterna som finns i brottsregistret bör gallras ur . Detta är rimligt eftersom många kriminella bryter med sitt gamla liv och förtjänar ytterligare en chans. När det gäller grova sexualbrott finns det skäl att vara mer aktsam och vidta åtgärder som innebär efterföljder efter avtjänat straff. Jag anser inte att brottsmarkeringen i brottsregistret ska försvinna som efter fem eller , beroende på hur grovt sexualbrottet varit. Frågan om förlängd brottsmarkering i belastningsregistret gällande grova sexualbrott ska prövas för att kunna kvarstå som en varningsklocka. Varför ska smärtan hos offren finnas kvar men konsekvensen för förövaren försvinna? Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern verka för att skydda barn från dömda sexualbrottslingar efter avtjänat straff, med tanke på återfallsriskerna som finns gällande dessa brott?
fr · H8111282 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1282 Självstyre för i av (L) till Utrikesminister (S) Nineveslätten i , belägen mellan floden och det kurdiska självstyret i , är ett unikt och historiskt bosättningsområde. Nineveslätten är också det enda område i där landets icke-muslimska ursprungsbefolkningar, bland annat assyrier, främst levt och utgör majoritetsbefolkning. Det assyriska folket har dokumenterat levt på i minst 6 och är därför en urbefolkning i . Den assyriska befolkningen i har lidit enormt i modern tid. Det begick det assyriska folkmordet, seyfo, i syfte att radera ut den assyriska folkgruppen helt. , i , blev assyrierna, tillsammans med bland annat yazidier, återigen måltavlor för ett systematiskt planerat och genomfört folkmord, av terrorgruppen . Från folkmordet fram till har den assyriska befolkningen i systematiskt förtryckts, diskriminerats och förföljts. Den irakiska regimen meddelade , precis innan IS invasion av , att Nineveslätten skulle bli en egen provins, under ett assyriskt självstyre. Rätten till självstyre är även inskriven i konstitution. För det assyriska folket hade ett självstyre varit ett erkännande av gruppens etniska existens och rätt som urbefolkning. Självstyret hade gett det assyriska folket betydligt större möjligheter att bevara sitt språk, sin kultur och sin identitet. Därför är det är dags för att stötta ett assyriskt självstyre i området, för att på allvar bekämpa utrotningen av ursprungsbefolkning, assyrierna, men även för de andra minoriteterna som lever i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad tänker ministern göra för att skydda den assyriska ursprungsbefolkningen från utrotning i , och tänker ministern stötta ett assyriskt självstyre på ?
fr · H8111283 · 2021-01-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1283 och de mänskliga rättigheterna av (L) till Statsrådet (S) Under julhelgen framkom att EU, under ordförandeskap, och landat i ett investeringsavtal, Comprehensive Agreement on Investment (). Mer handel och ökad tillgänglighet till kinesiska marknader är inte det enda som är relevant när det här investeringsavtalet ska diskuteras. I den här frågan handlar det om mänskliga rättigheter men också om säkerhetspolitiska överväganden. I förekommer tvångsarbete, och det pågår fortsatt grava övergrepp från den kinesiska diktaturen mot den muslimska minoriteten uigurer. har arresterat över 50 demokratiaktivister i med grund i de nya säkerhetslagarna. Den kinesiske miljardären och ägaren till Alibaba, , har försvunnit, och ambassadören i gör ständigt nya utfall mot alla som vågar kritisera . Därtill kommer en rad säkerhetspolitiska överväganden. Cyberspionage och cyberkrigföring är en grundläggande del av de kinesiska säkerhetshoten. Det har ett flertal gånger påtalats av . Min fråga till statsrådet är därför: Hur har lyft frågan om mänskliga rättigheter, tvångsarbete och säkerhetspolitiska överväganden under förhandlingarna om , och är regeringen nöjd med utfallet av förhandlingarna?
fr · H8111284 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1284 Vaccinationer på apotek av (M) till Socialminister (S) Den pågående pandemin har slagit hårt mot och hela världen. Människoliv har gått till spillo, framför allt bland våra äldre, företag går i konkurs och arbetslösheten stiger. Vi står fortfarande mitt i pandemin, men det finns ändå ljus i mörkret – vaccin. Vaccineringen i är igång, vilket är mycket glädjande. Ju fortare vi kan vaccinera våra medborgare, desto fler liv kan vi rädda, fler företag kan få finnas kvar och fler kommer att ha ett jobb att gå till. Jag tror vi måste tänka annorlunda och ta till vara alla resurser vi har tillgång till för att lyckas bekämpa pandemin. Efter att ha läst en artikel i om att och Farmaceuter erbjudit sig att stödja vården i vaccinationer blir jag lite fundersam. Inget svar har i skrivande stund kommit från angående erbjudandet. Jag hoppas jag är överens med statsrådet om att ju fortare vi vaccinerar medborgarna, desto fortare tar vi oss ur pandemin. Alla resurser borde tillvaratas. Jag vill därför fråga socialminister : Varför har det inte kommit något svar på erbjudandet, och tänker ministern anta erbjudandet?
fr · H8111285 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1285 Inskränkningar i näringsverksamheten av (M) till Socialminister (S) beslutade regeringen att inskränka möjligheten att servera alkohol på landets samtliga restauranger och serveringsställen till senast . Regeringen skärpte senare beslutet att alkoholservering inte ska få förekomma . Beslutet skulle gälla till och med . Vidare får inte sällskap överstiga åtta personer, vilket även det senare ändrats till fyra. Därtill har statsministern uttalat att man ska undvika restaurangbesök samt att nu är det ”slutfestat”. Många krogar har redan innan dessa kraftiga inskränkningar i möjligheten att driva näringsverksamhet drabbats mycket hårt. Då kommer nästa smäll. innan beslutet om att begränsa tiderna för alkoholförsäljning skulle löpa ut meddelade socialminister att begränsningen skulle förlängas . Många restauranger hade då redan öppnat upp för bokningar, investerat i varor och engagerat personal för arbete. Det senaste beskedet innebär därför att den redan mycket hårt utsatta restaurangbranschen drabbas av extra och onödiga kostnader – kostnader som hade kunnat undvikas med en tydligare kommunikation och en bättre framförhållning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att är en rimlig tid för restaurangbranschen att ställa om verksamheten, och kommer restauranger som genom regeringens beslut ådragit sin näringsverksamhet ökade kostnader att kunna påräkna ersättningar från staten?
fr · H8111286 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1286 SAS och inhyrning av piloter från av (M) till Näringsminister (S) Pandemin har slagit hårt mot och världen. Människoliv har spillts, företag går i konkurs och människor hamnar i arbetslöshet. har i riksdag jobbat hårt för och fått igenom att staten till exempel ska stödja regionerna med extra resurser för sjukvård och att företag och medborgare ska få extra ekonomiskt stöd för att rädda jobb och företag. Det är bra att vi lyckats få till detta, i bred enighet. Ett stöd för företag är ett permitteringsstöd för anställda där staten tar på sig en del av kostnaden för de anställda och företagen i stället för att säga upp personal kan permittera dem. Det är skattebetalarna som står för kostnaden, men det är ett mycket bra sätt att hindra uppsägningar som annars skulle bli fallet. Det statliga flygbolaget har under pandemin bland annat använt sig av det statliga permitteringsstödet, och man har också sagt upp flera hundra piloter i . hyr SAS in piloter från sitt dotterbolag på . Det är säkert affärsmässigt utifrån SAS perspektiv, men det är enligt mig etiskt problematiskt. Regeringen brukar ofta prata om att det ska vara sjysta villkor på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Tycker ministern att det finns något problem med att agera som SAS har gjort, och tänker ministern agera på något sätt?
fr · H8111288 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1288 Arbetsmiljön inom vård och omsorg av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) De största arbetsmiljöproblemen finns i kommuner och regioner och då framför allt inom vård- och omsorgssektorn. Enormt höga sjuktal bland personal i kvinnodominerade verksamheter som sjukvård, skola och omsorg visar på varaktiga brister i arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. inspektioner visade att av de särskilda boendena fick anmärkningar gällande arbetsmiljön. De brister som upptäckte handlade bland annat om det förebyggande arbetsmiljöarbetet, till exempel att arbetsgivaren inte har undersökt och åtgärdat risker på jobbet. De fysiska riskerna – som tunga lyft, stress eller dylikt – är en viktig del som uppmärksammats men även hur arbetsgivare hanterat personalens höga arbetsbelastning. Coronakrisen har förvärrat situationen för personalen inom äldreomsorgen än mer, och personalen har i vissa situationer även riskerat sina liv på grund av att det har saknats adekvat skyddsutrustning under deras arbete. Med de ökade arbetsmiljöanmärkningarna och den svåra arbetsmiljösituationen för arbetstagare krävs nu omedelbara åtgärder. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn?
fr · H8111289 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1289 EU:s investeringsavtal med av (SD) till Statsrådet (S) Precis innan årsskiftet nådde EU och en principöverenskommelse om ramarna för ett bilateralt investeringsavtal, detta efter dryga förhandlingar. Initialt är det lockande att fira i tron att det kommer att generera rättvisare villkor för näringslivet, förenkla för européer att starta bolag i och underlätta välbehövda investeringar. bör man vara skeptisk till vad ett avtal de facto betyder för . bryter de mot de avtal som ska värna principen om ”ett , två system” genom sina inskränkningar av självbestämmande, och inom multilaterala organisationer är de knappast kända för att spela sjyst. Att tro att de avser att följa investeringsavtalet, snarare än att försöka missbruka det för sin egen skull, ter sig naivt. Trots detta uttryckte statsrådet att investeringsavtalet är ”glädjande och betydelsefullt” under frågestunden i , helt utan att yppa något i linje med den välmotiverade oro jag gett uttryck för ovan. Behovet av oro över vad investeringsavtalet de facto kan komma att resultera i förstärks av rapporter från Politico som beskriver att avtalet förenklar för kinesiska bolag verksamma inom EU att medbringa kinesisk arbetskraft in i unionen . Det innebär dels att de européer som annars hade fått jobben riskerar att bli utan, men det underlättar även för att flytta fram sina geopolitiska positioner. Det sistnämnda då denna möjlighet underlättar för kommunistiska parti (KKP) att, av olika skäl, forsla in partilojala kineser innanför EU:s gränser. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att begränsa de ovan beskrivna riskerna?
fr · H8111290 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1290 som integrerad region av (SD) till Statsrådet (S) Coronapandemin har rört sig i vågor där viruset föranlett skiftande strategier i för att bekämpa det. Våra nordiska länders regeringar och berörda myndigheter har använt sig av olika strategier som även gett olika resultat. Vi har även kunnat höra skräckexempel om mobbning mot svenskar på grund av den svenska strategin. Statsrådet konstaterade i en intervju med att koordineringen i varit bristfällig initialt men att återstarten av länderna måste koordineras. Det är av stor vikt att vår nordiska region i största möjliga mån kan synkronisera återuppöppnandet av våra samhällen. I hjälps vi åt – det synsättet borde vi lägga mer fokus på. Särskilt i gränsregioner är detta av vital betydelse. Vi har sannolikt inte sett slutet av pandemin, och smittspridningen befaras öka där potentiellt muterade varianter av viruset sprids. Vi har sett hur det engelska muterade viruset sprids snabbt i . Av den anledningen råder inreseförbud från till , förutom om man är svensk medborgare. Vaccinering och beredskap att möta nya former av viruset, eller andra pandemier, är vitalt för en region som . Inte minst för att snabbt minska spridningen och få igång vaccineringen, så att vi kan återgå till ett samhälle utan restriktioner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för att de facto ska kunna bli världens mest integrerade och hållbara region i samband med återstart av samhällena och inför potentiella nya vågor, eller varianter av denna eller annan pandemi, och inte stå lika osynkroniserade som vid pandemins utbrott?
fr · H8111291 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1291 Svenska ambassadens arbete i av (SD) till Utrikesminister (S) avslutade regerande kommunistparti sin partikongress med en militärparad med uppvisning av nya ballistiska robotar. Att denna uppvisning också skedde dagarna innan nye president tillträder sin post kan också ses som ett sätt att sätta press på den nye presidenten. Den avgående presidenten lyckades få till stånd samtal och förhandlingar med , men dessa gick i stå eftersom kravet, för att lyfta sanktioner mot , om landets avrustning inte fick gehör. Det är uppenbart att nu vill pressa att lyfta sanktionerna genom att skrämma med vad som väntar om man inte gör det. ”Världens mäktigaste vapen, ballistiska robotar från u-båtsramp, kom in på torget en efter en och demonstrerade med kraft de revolutionära truppernas styrka”, skrev den statliga nyhetsbyrån . har en ambassad i och fungerar även som skyddsmakt för och sköter förbindelser med den nordkoreanska regimen. Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : På vilket sätt förbereder sig och den svenska ambassaden för att efter presidentbytet i fortsätta spela en viktig roll genom ambassaden i ?
fr · H8111292 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1292 Antalet aborter i världen av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Tidningen rapporterar , , om att den vanligaste dödsorsaken på jorden var abort. Totalt 42 miljoner ofödda dödades i aborter, enligt Worldometer, vilket kan jämföras med den näst vanligaste dödsorsaken, smittsamma sjukdomar, som skördade 13 miljoner människoliv och 1,8 miljoner som dog i covid-19. Worldometer redovisar statistik i realtid och visar att det utförts nästan 900 000 aborter. Worldometer skriver på sin hemsida om abort att det ”enligt WHO runt om i världen sker uppskattningsvis 40-50 miljoner aborter”. Men i sitt faktablad om ”osäkra aborter” från skriver WHO att det mellan i genomsnitt utfördes 73,3 miljoner aborter runt om i världen. Samma siffra anger , som beskriver sig som ledande i och världen när det handlar om att främja sexuella och reproduktiva rättigheter. Tidskriften , å andra sidan, skriver i en artikel , att det skedde 55,7 miljoner aborter . brukar framhäva sitt internationella arbete gällande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I det arbetet brukar fokus ligga på kvinnors rätt till abort. – eller aldrig – framhålls barnens rätt till liv. Med ett skevt fokus riskerar abort att bli ett slags preventivmedel där ingen hänsyn tas till de ofödda barnens rättigheter. Av denna anledning vill jag fråga miljö- och klimatminister , som efter avgång tagit över ansvaret för internationellt utvecklingssamarbete: Avser ministern att verka för att få ned antalet aborter i världen, och i så fall på vilket sätt?
fr · H8111293 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1293 bistånd till FN och andra multilaterala organisationer av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) bidrag till FN med dess olika organ har ökat dramatiskt, och 2019 handlade det om totalt 17,7 miljarder skattekronor – på två mandatperioder, , innebär det en fördubbling av stödet. Om vi jämför med andra är det lätt att förvånas än mer. är nämligen totalt sett det fjärde största givarlandet till FN, och bara , och bidrar med en större summa än . Även som en varm anhängare av ett generöst internationellt bistånd bör man fundera över rimligheten med detta, inte minst då det krävs en god kontroll så att vi vet att pengarna används effektivt och så som det är tänkt. Genom att dessa slussas in i FN:s olika organ minskar möjligheten till insyn, och vi tappar även chansen att kunna påverka hur medlen används. Av totala bistånd på går totalt cirka 25 miljarder genom multilaterala organisationer. Det innebär att mer än hälften av pengarna blir svåra att kontrollera. Mot bakgrund av detta önskas miljö- och klimatminister svara på följande fråga: Hur kommer det sig att en så stor del av det svenska biståndet slussas till multilaterala organisationer, och ser ministern något problem med detta mot bakgrund av att man önskar en hög grad av transparens?
fr · H8111294 · 2021-01-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:1294 Svenska påtryckningar mot covid-19-strategi av (SD) till Socialminister (S) Enligt en ny rapport från den finska jubileumsfonden Sitra ska i början av pandemin ha pressat att följa den svenska liberala linjen och åtminstone hålla skolorna öppna. fick det finska social- och hälsovårdsministeriet regeringens uppdrag att förbereda införandet av en beredskapslag. Dagen efter ska den , som då hade nära kontakt med sin finländska motsvarighet, ha klagat på de hårda restriktioner som planerade och bett dem att åtminstone hålla skolor öppna. Tidningen skriver , , att finska beslutsfattare kontaktades från , även under extraordinära omständigheter, och innehållet i meddelandena var praktiskt taget alltid en önskan att skulle hålla samhällets villkor så normala som möjligt. Isoleringen av var ett av svenskarnas bekymmer, står det i rapporten. utlyste president undantagstillstånd. skriver vidare att det innebar bland annat stängning av alla skolor utom förskolor, nedstängning av de flesta offentliga institutioner som teatrar, bibliotek och museum. Antalet personer som fick träffas offentligt begränsades till högst tio stycken, och närstående förbjöds att besöka sjukvårds- och hälsoinrättningar om deras anhöriga inte var svårt sjuka. Medborgare och personer med uppehållstillstånd som återvände till skulle sättas i karantän . Den finska strategin har, till skillnad från den katastrofala svenska, varit framgångsrik. har över 10 000 dödsfall i covid-19 medan har 616 döda i viruset. När kontaktar regeringen med anledning av att försökt pressa att följa katastrofala strategi vill man inte kommentera uppgifterna. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Stämmer uppgifterna om att den försökt pressa att följa den svenska strategin, och vilka slutsatser drar ministern av respektive olika strategier?
fr · H8111295 · 2021-01-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:1295 Avsaknaden av nya mål för förenklingspolitiken av (SD) till Näringsminister (S) Jag har återkommande legat på näringsminister med anledning av målen för förenklingspolitiken. Detta eftersom det under utgiftsområde 24 Näringsliv i höstbudgetpropositionen inte återfanns några nya mål – trots att så skulle ha varit fallet. Min kritik har bland annat betonat att det bröt mot praxis och att det i många fall hårt ansatta näringslivet förtjänar en regering som tar regelförenklingsfrågorna på allvar och levererar mer än pr-turnéer. I debatten med anledning av min interpellation (2020/21:50) uttryckte näringsministern att regeringen skulle fortsätta arbetet med framtagandet av de nya målen för förenklingspolitiken. Under debatten ville näringsministern dock inte konkretisera när eller hur regeringen skulle återkomma till . har passerat och så även de befintliga målen för förenklingspolitiken, även om näringsministern uttryckt att vi i väntan på nya behåller de gamla. När näringsministern gav uttryck för att regeringen arbetade med frågan ville nog både jag och näringslivet tro att det var någonting på gång. Att regeringen skulle passa på att under pandemin vidta nödvändiga strukturförändringar på regelförenklingsområdet för att underlätta den ekonomiska återhämtning som kommer att krävas efter pandemin. Tyvärr har dock regeringen misslyckats att leverera även . inkom förteckningen över propositioner och skrivelser som regeringen avser att inkomma till med under det som återstår av detta , och nya mål för förenklingspolitiken lyste med sin frånvaro. Det betyder i praktiken att föga tyder på att vi kommer få på plats några nya mål ens under detta kalenderår. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: När avser ministern och regeringen att återkomma till med förslag om nya mål för förenklingspolitiken?