ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122380 · 2021-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2380 av (SD) Säkrare processer kring skuldärenden har frågat mig hur jag kommer att agera för att höja säkerheten i processen kring skuldärenden. Frågan är ställd mot bakgrund av att i ett ärende om skuldsanering skickat underrättelse om skuldsanering till borgenärens gamla adress trots att borgenären underrättat myndigheten om den nya adressen och fått bekräftelse på att myndigheten fått informationen. Det ledde till att borgenärens skuld inte kom med i beslutet om skuldsanering. Regeringen har i budgetpropositionen satsat för att digitalisera delar av verksamhet och myndigheten befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede i det arbetet. En del i utvecklingsarbetet är att borgenärer ska kunna välja att ta emot brev och underrättelser från via sina digitala brevlådor. Det minskar risken för att post skickas till en gammal eller annars felaktig adress. Regeringen avser fortsätta sin satsning på digitalisering och automatisering av delar av verksamhet med ytterligare .
frs · H8122381 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2381 av (M) Aktiv dödshjälp har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska utreda möjligheten att tillåta aktiv dödshjälp. Svensk hälso- och sjukvårds uppdrag är att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Till det hör också att ge god vård till patienter som befinner sig i livets slutskede på grund av progressiv och obotlig sjukdom eller skada. Det är oerhört angeläget att patienter som befinner sig i den situationen får en så god palliativ vård som möjligt. Som all annan vård ska även sådan vård bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Jag har stor respekt för de synpunkter som i debatten förs fram både för och emot att dödshjälp i någon form skulle kunna erbjudas inom svensk hälso- och sjukvård. Jag har också stor respekt för de personer som befinner sig i den svåra situation som obotlig och dödlig sjukdom innebär och för deras anhöriga, liksom för dem som uttrycker oro för vad det ur ett samhällsperspektiv skulle innebära om dödshjälp skulle tillåtas som en hälso- och sjukvårdsåtgärd. Det skulle innebära en principiellt avgörande förändring av såväl läkarrollen som av hälso- och sjukvårdens uppdrag. Regeringen har inga planer på att tillsätta en utredning om dödshjälp som en åtgärd i svensk hälso- och sjukvård.
frs · H8122382 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2382 av (SD) Ökad samhällskunskapsutbildning om partiernas historia har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder för att öka kunskaperna i skolorna om partiernas egentliga historia. Av skollagen (2010:800) och förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet framgår att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I läroplanen anges även att skolan ska främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Vidare anges att det är nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska information, fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. De samhällsorienterande ämnena i omfattar . I undervisningstiden ingår ämnena samhällskunskap, historia, religionskunskap och geografi. För mellanstadiet och högstadiet framgår att eleverna är garanterade minst 70 respektive undervisning i varje enskilt ämne. I kursplanen i ämnet samhällskunskap för högstadium ingår att undervisningen ska behandla politiska ideologier och hur skiljelinjerna i det svenska partiväsendet har utvecklats. Även för mellanstadiet framgår att undervisningen i samhällskunskap ska behandla politiska val och partier i , och regeringen och deras olika uppdrag samt politiska skiljelinjer i aktuella politiska frågor som har betydelse för eleven. I kursplanen i ämnet historia för högstadium ska bland annat frågor om demokratisering tas upp i undervisningen. I det centrala innehållet anges att undervisningen ska behandla bildandet av politiska partier, nya folkrörelser, till exempel kvinnorörelsen, och kampen för allmän rösträtt för kvinnor och män samt kontinuitet och förändring i synen på kön, jämställdhet och sexualitet. I den revidering av kursplaner som gäller från är innehållet i stort sett oförändrat. Det är endast skrivningen i samhällskunskap i årskurs 4–6, ”som har betydelse för eleven”, som har strukits. Tillsammans med läroplanens inriktning för att främja demokratiska värderingar och kritisk granskning av information, samt det ämnesinnehåll som finns i , anser jag att skolan tillförsäkrar eleverna en god utbildning i partiernas historia.
frs · H8122383 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2383 av (M) Beskrivningar av kommunismen har frågat mig om kommande uppdrag eller styrning av hur myndigheten för levande historia informerar om kommunismens brott och demokratisyn påverkas av ett uttalande av statsministern om Kommunisterna - VPK i . Några av de värsta brotten mot mänskligheten i modern tid har begåtts av kommunistiska regimer. Regeringen har därför i instruktionen till Forum för levande historia infört ett särskilt uppdrag att informera om kommunismens brott mot mänskligheten. För att nå särskilt viktiga målgrupper, däribland barn och unga, har Forum för levande historia bland annat tagit fram utbildningsmaterial och ägnat särskilt fokus åt de brott mot mänskligheten som begicks av de kommunistiska regimerna i , , och . Andra exempel på myndighetens arbete är vittnesskildringar med överlevande från arbetsläger i och samt utställningen ”Gulag: Det farfar inte berättade”, som även går att ladda ned från myndighetens webbplats. Regeringen bedömer att det mest effektiva sättet att uppmärksamma kommunismens brott mot mänskligheten är genom information och utbildning om detta och regeringen bedömer att den uppgift som Forum för levande historia har fått uppfyller detta syfte.
frs · H8122385 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2385 av Boriana (M) En kommission om agerande gentemot kommunistdiktaturerna Boriana har frågat statsminister huruvida han avser att initiera en kommission som utreder hur förhöll sig till diktaturerna i under . Frågan har överlämnats till mig. agerande under har belysts i ett flertal offentliga utredningar och statligt finansierade forskningsprojekt där också vår hållning till har berörts. Någon särskild kommission för att utreda detta förhållande ytterligare planeras inte från regeringens sida. för levande historia bedriver ett viktigt arbete med att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten och motverkar därigenom också risken för historielöshet i det svenska samhället. har i modern tid varit konsekvent i engagemanget för demokrati och mänskliga rättigheter. Detta arbete förstärktes ytterligare i Utrikesdeklarationen där en särskild demokratisatsning annonserades som i korthet innebär att i alla sammanhang ska stå upp för demokratiska principer, arbeta för att stärka demokratin och uttrycka kritik när den brister eller riskerar att försvagas. Detta gäller även tydliga och principfasta politik gentemot länder i före detta där vi regelmässigt tar upp kränkningar av mänskliga rättigheter och uppmanar ländernas företrädare att garantera sina invånares rättigheter i enlighet med deras egna konstitutioner och folkrättsliga åtaganden.
frs · H8122386 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2386 av (SD) - Attacker mot kristna har frågat mig om jag i mitt arbete på något sätt särskilt avser att lyfta frågan om förföljelser av kristna för att sätta fokus på att just kristna är världens mest utsatta grupp? Religions- och övertygelsefrihet är en mänsklig rättighet. Alla människor ska kunna leva och manifestera sin tro utan rädsla för att bli hotade eller förföljda på grund av sin religion eller övertygelse. Det är i synnerhet minoriteter som hotas när rättigheterna åsidosätts. UD och våra utlandsmyndigheter följer noga utvecklingen av dessa frågor. I de landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som kontinuerligt publicerar är religions- och övertygelsefrihet en stående rubrik. är pådrivande inom EU för att EU fortsatt ska ha en stark och enad röst till skydd för religions- och övertygelsefrihet. verkar även inom FN för att försvara och skydda individens frihet att välja religions- eller trosuppfattning, inklusive för kristna minoriteter globalt. Vidare deltar i den Internationella kontaktgruppen för religions- och övertygelsefrihet arbete liksom i den Internationella alliansen för religions- och övertygelsefrihet för att stärka skyddet av religiösa minoriteter, inklusive de kristna, globalt. Jag har redogjort för regeringens arbete förföljelse av utsatta kristna i svaret på fråga 2019/20:784 av , fråga 2019/20:798 av och fråga 2020/21:1464 av .
frs · H8122387 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2387 av (SD) Markering mot kvinnofientliga regimer har frågat mig om jag kommer att markera mot med anledning av hur man behandlat kvinnorättsaktivisten . Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i , i synnerhet avseende kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Regeringen tar kontinuerligt upp frågan i våra bilaterala kontakter med , liksom genom vårt arbete inom EU och FN. Senast , tog jag upp frågan om de fängslade kvinnliga människorättsförsvararna i ett telefonsamtal med utrikesminister. har därutöver, tillsammans med övriga EU och andra likasinnade länder, tagit upp denna fråga i för mänskliga rättigheter i . Dessutom har ambassadör för mänskliga rättigheter uppmärksammat Loujain Al-Hathlouls öde genom flera uttalanden, senast . Regeringen fortsätter att följa dessa viktiga frågor nära och jag kommer även fortsättningsvis att lyfta dem i kontakter med och i multilaterala fora.
frs · H8122388 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2388 av (SD) Hemresesamtal och fokus på utvandring har frågat mig om jag är beredd att kalla långtidsarbetslösa utlänningar till hemresesamtal och fokusera mitt uppdrag lika mycket på utvandring som invandring. För den som vill återvända till sitt hemland kan ge stöd och vägledning. Det kan handla om att tillhandahålla information om praktiska frågor, men det finns också möjlighet till ekonomiskt stöd som dels består av ett bidrag för resekostnader, dels ett ekonomiskt bidrag om högst per vuxen och högst 5 000 för minderåriga. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för frivillig återvandring tillförde regeringen ytterligare medel till för arbetet med återvandringsförberedelser och till återvandringsbidrag. Sammanlagt har avsatts för detta. Integration är en viktig fråga för regeringen. Personer som får uppehållstillstånd ska snabbt ges möjlighet att komma in i samhället, försörja sig och lära sig svenska. Sedan regeringen tillträdde 2014 har fler nyanlända kommit i arbete allt snabbare och integrationen på arbetsmarknaden har förbättrats. För regeringen är det även högt prioriterat att minska och motverka segregationen. Det är en del av arbetet för ett tryggt och hållbart . Arbetet syftar till att minska klyftorna och skapa ett som håller ihop. Vi avser således inte kalla ”långtidsarbetslösa utlänningar” till hemresesamtal utan verka för ett där alla är med, oavsett vad man har för bakgrund.
frs · H8122389 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2389 av Ciczie Weidby (V) Förtroendet för Ciczie Weidby har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återuppbygga förtroendet för . Jag ser allvarligt på de uppgifter som förekommer i reportaget och jag kommer att följa situationen på myndigheten. Statens anställda arbetar på medborgarnas uppdrag. Det är en rättighet för den enskilde att larma i de fall man anser att det finns missförhållanden. I enlighet med myndighetsförordningen är myndighetschefen ansvarig för myndighetens arbetsgivarpolitik. Det innebär att generaldirektören ansvarar för arbetsmiljön på sin myndighet. Jag förväntar mig att generaldirektören tar sitt ansvar för arbetsmiljön på myndigheten.
frs · H8122390 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2390 av (V) En jämlik vård har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta med anledning av de många rapporter om diskriminering och rasism inom vården som drabbat både patienter och personal inom hälso- och sjukvården och som har eskalerat under pandemin. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Rasism eller diskriminering får aldrig förekomma. Offentliga verksamheter ska bemöta enskilda på ett likvärdigt och ett rättssäkert sätt. Inom ramen för arbetet med regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott ges myndigheter och andra offentliga verksamheter stöd i att genom arbete mot rasism kvalitetssäkra sin verksamhet och sitt bemötande gentemot enskilda. Vårdgivare är skyldiga att bedriva hälso- och sjukvårdsverksamhet så att denna uppfyller kraven på god och patientsäker vård. Ett likvärdigt bemötande i hälso- och sjukvården är en viktig faktor för att utveckla en mer jämlik vård. Kunskaper om diskriminering och kommunikation har stor betydelse och här bedriver ett aktivt arbete. Myndigheten har t.ex. publicerat utbildningsmaterial om bemötande och jämlika villkor. Alla vårdgivare har vidare en skyldighet att som arbetsgivare arbeta främjande och förebyggande för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett bl.a. etnisk tillhörighet enligt diskrimineringslagen. har tillsyn över att diskrimineringslagen följs. Myndigheten kan bl.a. inleda tillsyn av verksamheter, till exempel vårdgivare.
frs · H8122391 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2391 av (S) Utrivning av dammar har frågat mig hur jag ser på möjligheterna att se över möjligheten att vid tillståndsprövning för utrivning av dammar ta bättre hänsyn till allmänintresset och att tillkännage detta för regeringen. Jag är väl medveten om de intressekonflikter som kan uppkomma vid diskussioner om utrivning av dammar som nämner i sin fråga. Dammar kan utgöra miljöer med kulturhistoriska och sociala värden av allmänt intresse, bidra till attraktiva miljöer för boende och turism bl.a. genom att skapa möjligheter till fiske och annan rekreation, men kan även ha negativa konsekvenser för miljön. Att vara innehavare av en damm innebär en lång rad skyldigheter, inklusive en skyldighet att underhålla dammen så att det inte uppkommer skada och ett strikt ansvar vid dammbrott. Dammar där det bedöms att ett dammbrott kan orsaka allvarliga skador på människor eller miljön kan efter beslut av klassas som farlig verksamhet i enlighet med lagen om skydd mot olyckor. Med ett sådant beslut följer särskilda krav på damminnehavaren i fråga om att undvika och hantera olyckor. För att slippa detta ansvar kan en damminnehavare som inte längre nyttjar dammen för viss verksamhet vilja riva ut dammen. För utrivning krävs tillstånd enligt . Det kan dock finnas både enskilda och allmänna intressen, exempelvis kulturmiljövärden, som talar för att en damm inte ska rivas ut även om damminnehavaren önskar det. Att en damminnehavare i ett sådant fall skulle fortsätta att ha skyldigheter för underhåll och dammsäkerhet m.m. mot sin vilja har ansetts som en alltför långtgående skyldighet och som huvudregel ska tillstånd alltid ges till utrivning. ger dock utrymme för att i stället för utrivning förordna att någon annan ska ta över skyldigheterna för dammen. Enligt 11 kap. 20 § får mark- och miljödomstolen på begäran av ägaren av en fastighet som skulle skadas av utrivningen förordna att skyldigheten att underhålla anläggningen och fullgöra övriga skyldigheter som ligger på anläggningens ägare skall övergå på fastighetsägaren till dess något annat bestäms. Till skydd för allmänna intressen får efter åtagande ett sådant förordnande också meddelas för staten, en kommun eller ett vattenförbund. Dagens regelverk ger således ett utrymme att beakta såväl fastighetsägarens som det allmännas intresse av att en damm bevaras, även i de fall en damminnehavare ansökt om utrivning. Regeringen har inte för avsikt att nu se över de bestämmelser som reglerar utrivning av dammar, men följer frågan noga speciellt med tanke på att den nationella plan för omprövning av vattenkraften som regeringen beslutat om nu ska genomföras.
frs · H8122392 · 2021-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2392 av (S) Förutsättningar för att fullfölja framtidsfullmakt har frågat mig om en anhörig med en gällande och en giltig framtidsfullmakt har rätt att erhålla en dosa för bankärenden av banken och om inte, om jag avser att se över möjligheten för fullmaktshavaren att erhålla en dosa för enklare hantering av bankärenden. De människor som behöver hjälp måste kunna känna sig trygga med att de också får det. Det är välkommet med engagemang i denna fråga. För mig är det angeläget att vi i har en ordning där ställföreträdarens förutsättningar att hjälpa sin huvudman är anpassade för nutidens utmaningar. Genom en framtidsfullmakt kan enskilda på egen hand utse någon som får rätt att t.ex. sköta deras ekonomiska angelägenheter om de senare i livet inte själva kan det. Lagen om framtidsfullmakter är fortfarande relativt ny och det är oundvikligt att det inledningsvis kan uppstå vissa praktiska utmaningar. Det är naturligtvis viktigt att rutiner för att hantera löpande utgifter fungerar så smidigt som möjligt. Detta är dock inte en fråga som regleras i lag utan något som behöver lösas i dialog med banken eller annan som förvaltar den enskildes medel. Det är i slutändan de som måste avgöra vilka lösningar som anses säkra för hantering av kundernas pengar. Den pågående har i uppdrag att analysera hur den ökade digitaliseringen i samhället på olika sätt kan underlätta en ställföreträdares möjligheter att hjälpa sin huvudman. Utredaren ska särskilt överväga om framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Jag ser fram emot att ta del av förslagen när uppdraget redovisas senare i vår.
frs · H8122395 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2395 av (M) Företagshälsovårdens kompetensförsörjning av läkare har frågat mig vilka slutsatser jag drar av Mynaks utredning, och om jag ser att utredningen har givit svar på hur regeringen ska lösa utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården. Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak) har fått medel för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning och en uppgift i sin instruktion att följa och främja företagshälsovården. Myndigheten tar bland annat fram riktlinjer för evidensbaserad praktik inom företagshälsovården och arbetar tillsammans med ett flertal lärosäten med att stimulera till fler utbildningar inom arbetsmiljöområdet. I regleringsbrevet fick Mynak i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. Myndigheten har tagit fram förslag på hur de anser att situationen kan lösas. Jag kan konstatera att rapporten kommer till slutsatsen att utbildningarna fortsatt bör bedrivas i form av utbildning på högskole- och universitetsnivå, att deltagande bör underlättas genom t.ex. distansundervisning och att det bör finnas nationella nätverk. Regeringen anser att företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas. Företagshälsovården har en viktig roll i arbetet med arbetsrelaterad ohälsa och kan bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser. Det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Regeringen har mottagit Mynaks rapport och frågan bereds nu i .
frs · H8122396 · 2021-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2396 av (M) Företagshälsovården har frågat mig vilka initiativ har jag tagit för att tillgodose regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 om att företagshälsovården är en viktig resurs, och vilken offentlig instans kommer att ansvara för att företagshälsovården har tillgång till den kompetensförsörjning som krävs för att nå förväntad kvalitet. Regeringen presenterade en ny arbetsmiljöstrategi –2025 (En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025, Skr. 2020/21:92). I arbetsmiljöstrategin höjer regeringen ambitionerna för arbetsmiljöpolitiken. Ambitionerna för arbetsmiljöpolitiken behöver vara högre än att ingen ska skadas eller bli sjuk av jobbet. Arbetslivet ska erbjuda var och en som arbetar trygghet, utveckling och möjlighet till god hälsa. I samband med arbetsmiljöstrategin fick och Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner kopplade till strategin. Jag ser fram emot att ta del av myndigheternas åtgärdsplaner kopplade till strategin. Som framgår av regeringens arbetsmiljöstrategi anser regeringen att arbetsmiljöaspekter som är gynnsamma ur hälsosynpunkt behöver komma mer i fokus. Företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas. Arbetet med friska arbetsplatser behöver prioriteras. Företagshälsovården kan bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser. Det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått medel för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning och en uppgift i sin instruktion att följa och främja företagshälsovården. I regleringsbrevet fick myndigheten i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. Regeringen har mottagit rapporten och frågan bereds nu i .