ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112056 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2056 Reduktionsplikt för bensin och diesel av (SD) till Statsrådet (S) Försvarsmakten har i arbetet inför försvarsbeslutet för påpekat att konstruktionen av reduktionsplikten i reduktionspliktslagen innebär utmaningar för myndigheten att med behövlig säkerhet få nödvändiga leveranser av vissa drivmedel. Försvarsmaktens långa livslängd på materielen och användningssätt medför att omsättningstiden är betydligt längre än på den civila marknaden. Detta medför att det finns materiel som är 30–, och materielen är då inte anpassad/kvalificerad för nya drivmedelsstandarder med högre inblandning av biodrivmedel. För att kunna lösa myndighetens uppgifter i samtliga beredskapsnivåer är Försvarsmakten beroende av en försörjningstrygghet avseende drivmedel med god lagringsbeständighet och köldegenskaper. sker lagring av blankdiesel i Försvarsmaktens egna cisterner, i förrådsställda fordonstankar och i anslutning till reservkraftaggregat. Lagringstiden mäts ofta . Inblandning av biodrivmedel påverkar kraftigt lagringsbeständigheten genom risk för bakterietillväxt och kontaminering av drivmedlet. Diesel med inblandning av biodrivmedel kan inte lagras utan endast i månader. Inblandningen av biodrivmedel påverkar även köldegenskaperna negativt. I nuvarande ramavtal har Försvarsmaktens leverantör av drivmedel förbundit sig att leverera produktkvaliteten blankdiesel utan inblandning av biodrivmedel. Sedan reduktionsplikten infördes har Försvarsmakten fått indikationer på att myndigheten redan under innevarande avtal sannolikt måste acceptera lagstiftad inblandning av biodrivmedel om inget särskilt undantag kan åstadkommas. Försvarsmakten ser därför en risk att de drivmedelsleverantörer som finns på marknaden kan komma att helt sluta leverera fossila drivmedel, detta eftersom de inte vill ta risken att inte uppfylla reduktionsplikten och därmed bli skyldiga att betala reduktionspliktsavgiften. Försvarsmakten bedömer att situationen inte kommer att förändras av alternativet där kunden erbjuder sig att betala reduktionspliktsavgiften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på att konsekvenserna av reduktionsplikten skulle innebära att Försvarsmaktens möjlighet att utföra givna uppdrag, inklusive huvuduppgiften, begränsas, och avser statsrådet att verka för att Försvarsmakten kan få ett undantag till dess att marknaden erbjuder biodrivmedel och/eller fossilfria elektrobränslen som varken påverkar drivmedlets lagringsbeständighet eller köldegenskaper på ett negativt sätt?
fr · H8112057 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2057 Säkerhetstjänstens roll i migrationspolitiken av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är väldigt viktigt att har kontroll över vilka som kommer in i riket. Det är känt att det finns utländska makter, terroristorganisationer och reaktionära auktoritära regimer som opererar och kartlägger oppositionella som har sökt skydd i . Därför är det också viktigt att det finns ett fungerande samarbete mellan och Säkerhetspolisen – just för att förebygga och hindra individer som kan utgöra ett hot mot rikets säkerhet att etablera sig i . Det blir särskilt viktigt när , som en del av den internationella koalitionen, bekämpar IS. Det är bra att fortsätter att ge stöd till kurdiska administrationen Rojava i och peshmergastyrkorna i irakiska i kriget mot terrorismen. Det är känt att det bland de tillfångatagna IS-terroristerna i Rojava också finns individer från . Därför är det angeläget att har en stark underrättelsetjänst och samarbetar med andra vänligt inställda utländska underrättelsetjänster, inte minst för ansvarsutkrävande av dem som begått terrorhandlingar eller gett stöd till dessa. har ett fall uppmärksammats i svenska medier där en kurdisk tvåbarnsmamma, med belgiskt medborgarskap och gift med en svensk man, har fått ett utvisningsbeslut från i . Utvisningsbeslutet motiveras med hänvisning till Säkerhetspolisens yttrande. Däremot har hon själv inte fått ta del av någon bevisning eller motsvarande och uppger att hon inte är politiskt aktiv. Detta är ett av flera uppmärksammade fall i EU just . Det fall som jag hänvisar till har även omskrivits i regimtrogna turkiska medier med påståendet att har ingått ett avtal med att överlämna ”kurdiska terrorister”. Dessa påståenden väcker både farhågor och oro och förtjänar en kommentar. Kurderna är en grupp som förtrycks på ett allt hårdare sätt i regionen, inte minst i där HDP-ledarna sitter fängslade och många borgmästare är tvångsavsatta. Det kan finnas en risk att lämnar ut politiska aktivister men kanske också personer som inte ens är politiskt aktiva till turkiska säkerhetstjänsten. Om det är så är det givetvis ett problem. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur kan ministern säkerställa att politiska aktivister inte skickas till auktoritära länders säkerhetstjänster samt hur kan detta även gälla till synes helt vanliga människor?
fr · H8112059 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2059 Veckopendlare till av (KD) till Statsrådet (S) Vi noterar nu med stor tillfredsställelse att den norska regeringen har beslutat sig att lätta något på gränsrestriktionerna och åter tillåta dagpendlare att passera gränsen under förutsättning att de testar sig var sjunde dag, som före gränsstängningen . Dock innefattas inte veckopendlarna av denna ändring. De måste alltså börja dagpendla om de ska få tillåtelse att passera gränsen. Annars måste de bosätta sig i sitt boende på norsk sida i karantän. Pandemin har påverkat oss på många sätt; inte minst ser vi hur den psykiska ohälsan ökat. Att inte får möta sin familj är i allra högsta grad påfrestande för det psykiska välbefinnandet. Dessutom kommer det nu att bli många som ser sig tvingade att börja köra då detta är det enda alternativet som fungerar för att de ska få sin lön. har ju dessutom försvårat inresa genom att de fysiskt stängt ett antal vägar. kommer även att stänga ett antal vägar fysiskt, vilket kommer att innebära ytterligare omvägar för många pendlare. Detta gör situationen än mer ohållbar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet och den nu att trycka på för att även veckopendlarna ska få passera gränsen ?
fr · H8112060 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2060 Beskattningen av lågiblandade drivmedel av (KD) till Finansminister (S) I en tidigare fråga (2020/21:1321) framhöll jag biometanolens förtjänster som koldioxidneutralt motorbränsle och hur dess goda produktionsförutsättningar är särskilt gynnsamma i utifrån god tillgång på råvara. Jag lyfte också de ogynnsamma skatteförhållandena avseende biometanolen och efterfrågade en rättvis skattemässig ordning för bränsleslaget som också tar hänsyn till förutsättningarna att reducera utsläpp av växthusgaser. I svaret hänvisade statsrådet till EU:s energiskattedirektiv och hur minimiskattesatserna baseras på volym snarare än bränslets energiinnehåll. Något som medför en högre skatt per energienhet än de fossila bränslen som kan stå i jämförelse med biometanolen. Statsrådet påtalade också att energiskattedirektivet inte tar hänsyn till skillnader i utsläpp av växthusgaser. Statsrådet berättar i svaret på min förra fråga att regeringen inför den kommande revisionen av energiskattedirektivet avser att fortsätta en strävan att verka för att hänsyn ska tas till bränslens energiinnehåll och fossila koldioxidutsläpp. Inför denna revision synes det angeläget att agendan för en rättvisande beskattning framförs med en ny strategi mot tidigare. I det nu liggande direktivet utverkade regeringen undantag från energiskattedirektivet endast för biogas och E85 så att de undantogs energi- och koldioxidskatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ har ministern tagit för att också få motsvarande undantag för beskattningen av låginblandade biodrivmedel som biometanol och etanol?
fr · H8112061 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2061 ställning som gruvnation av (SD) till Näringsminister (S) har en lång tradition av att bryta och förädla metaller och . Vår gruvindustri har varit en av hörnpelarna som burit den svenska tillverknings- och exportindustrin. De värdekedjor som tillskapas kan inte överskattas, utan de arbetstillfällen och intäkter dessa ger är en förutsättning för det välstånd vi tar för givet. En förutsättning för att gruvnäringen ska kunna fortsätta att utvecklas på ett för gynnsamt sätt är att investeringsviljan finns, och detta har ett direkt samband med om det är lönsamt – eller inte – att bedriva gruvverksamhet i landet. I en mycket väl ansedd återkommande rankning över gruvnationers attraktivitet att göra investeringar i ifrån har rasat från plats 2016 till plats 2020. Ett kraftigt underbetyg till ett land med ambition att ha en världsledande gruvsektor. Detta innebär att har gått från att ha tillhört världens tio i topp-nationer på området till ett land med en medioker placering, och kan jämföra sig med länder som och . Den försämrade placeringen riskerar att medföra negativa konsekvenser för som gruvnation. Den kapitalintensiva gruv- och mineralbranschen är helt beroende av långsiktiga investeringshorisonter. Att betraktas som attraktivt för gruvinvesteringar är av stor vikt, och globala rankningar speglar därför av sig på marknaderna. Att investerarna uttrycker oro över hur svensk lagstiftning ser ut och att tillämpningen av densamma av företagen uppfattas som inkonsekvent bör föranleda politisk handling, inte minst från regeringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser regeringen på att förtroendet för som gruvnation försämras i en internationell jämförelse, och vilka initiativ avser regeringen att ta i syfte att göra till ett mer intressant land att bedriva gruvbrytning i?
fr · H8112062 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2062 Åtgärder med anledning av distansundervisning av (M) till Utbildningsminister (S) I en intervju i SVT uttalade sig utbildningsministern med anledning av att det är tufft med distansundervisning. Åtgärder som nämns för eleverna är att det blir mer pengar till sommar- och helgskola. De olika loven ska användas. Kurser från en årskurs kan vara möjliga att skjuta på. Utbildningsministern svarar även i intervjun att hon förstått att det är en förutsättning att de praktiska programmens praktiska kurser kan genomföras och att det finns elever som behöver sin skola. Sedan intervjun har frågan om skolan och distansundervisningen varit uppe vid ett antal tillfällen; diskuterades frågan i Nyhetsmorgon och i Agenda. Den intervju som genomfördes med Nyhetsmorgon innehåller en del där det ställs en fråga kring problematiken för de elever som ska ut på arbetsmarknaden och hur det ska gå för dem. På det svarar utbildningsministern att arbetsgivarna ska tänka att här är en generation elever som slutade gymnasiet 2020 och som inte kommit ut i arbetslivet och som på grund av pandemin halkar efter kunskapsmässigt jämfört med elever som kommer att lämna gymnasiet efter dem med färska kunskaper och genomförda kurser. Årets elever i årskurs 9 kan inte flytta kurser; de har varit hemma större delen av 2020 och vårterminen . Dessa ungdomar gör val till gymnasiet med en större osäkerhetsfaktor på grund av att de inte på samma sätt kunnat besöka och göra sig en bild av gymnasiestudier vid olika program. För dessa elever finns därför risk för felval och att de får svårt att klara sina studier. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern att vidta åtgärder med en tydlig plan för att regeringen ska ge elever som hamnar i kläm en likvärdig möjlighet att nå resultat och att komma i arbete som elever före och efter dem?
fr · H8112063 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2063 Gifter från soptippar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Jag har tidigare lyft frågan om soptippar som inte sköts och som riskerar att bli en brandfara med giftiga bränder och att ge upphov till läckage av gift från avfall som inte tas om hand korrekt av den som ansvarar för soptippen. har kommun ett sopberg med diverse förorenade sopor som det bolag som anlagt soptippen inte tagit ansvar för och därefter gått i konkurs och lämnat ansvaret till kommunen. Soptippen riskerar nu då vårfloden kommer att förorena vattendrag i närheten och därefter vattendrag som i slutändan leder till den vattentäkt som är upptagningsområde för kommun. Efter rinner vattnet sedan ut i som är fjärde största sjö och som då riskerar att förorenas. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att länsstyrelserna ska öka tillsynen av soptippar för att snabbare kunna upptäcka missförhållanden?
fr · H8112064 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2064 Tillståndsprocesser och överföringskapacitet av (M) till Statsrådet (S) Världen möter just nu inte bara pandemin utan även klimatkrisen. För att vända utvecklingen och driva och världen i en mer hållbar riktning kommer vi att behöva mer el. Elkonsumtionen kommer att behöva öka markant , speciellt om vi ämnar elektrifiera stora delar av samhället. Regeringen talar ofta om det elöverskott får av vattenkraften i norr, men mer sällan om hur man ämnar överföra kraften till söder, där majoriteten av befolkningen bor. I bland annat och har företag inte kunnat etablera sig eller växa sina verksamheter på grund av rådande elbrist. rapporterar att de är beredda att öka investeringstakten för att bygga ut elnätet, men hänvisar även till svårigheter i att hålla tidsplaneringen för projekten. stamnät är ett av de äldsta i och behöver förnyas och byggas ut. Enligt kommer sig svårigheten med att hålla tidsplaneringen av ovissa tillståndsprocesser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att komma till rätta med de problem som anförts gällande tillståndsprocesser för utbyggnad av stamnätet?
fr · H8112066 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2066 Kostnaderna för utredningar om nya stambanor för höghastighetståg av (M) till Infrastrukturminister (S) Under både denna och föregående mandatperiod har diskussioner om och utredningar av nya stambanor för höghastighetståg dominerat infrastrukturdebatten. Än så länge har inget bygge påbörjats – ingen spade i jorden. Utredningar innebär att det går åt många mantimmar för att få fram ett underlag. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kan ministern redovisa kostnaderna för alla utredningar/uppdrag om höghastighetsbanor/nya stambanor och fram till , både när det gäller internt på men även i externa konsultkostnader?
fr · H8112067 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2067 Kompensation till gränspendlare av (KD) till Arbetsmarknadsminister (S) Vi noterar nu med stor tillfredsställelse att den norska regeringen har beslutat att lätta något på gränsrestriktionerna och åter tillåta dagpendlare att passera gränsen under förutsättning att de testar sig var sjunde dag, som före gränsstängningen . Dock innefattas inte veckopendlarna av denna ändring. De måste alltså börja dagpendla om de ska få tillåtelse att passera gränsen annars måste de bosätta sig i sitt boende på den norska sidan i karantän. Dessutom kommer det nu att bli många som ser sig tvingade att börja köra då det är det enda alternativ som fungerar för att de ska få sin lön. har ju dessutom försvårat inresa genom att fysiskt ha stängt ett antal vägar. kommer även att fysiskt stänga ett antal vägar, vilket kommer att innebära ytterligare omvägar för många. har alltså många gränspendlare levt utan lön eller annan ersättning i en månad. Veckopendlarna får fortsätta att leva i den situationen om de inte har möjlighet till dagpendling. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : På vilket sätt kommer ministern att jobba för att samtliga gränspendlare ska få den uteblivna lönen eller annan ekonomisk kompensation?
fr · H8112068 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2068 Ny rättsordning för skogen av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) Skogsbolaget och ett antal andra skogsägare har tvingats ställa in planerade avverkningar i och . I samband med att någon avser att avverka mer än av sin skog måste en anmälan göras till . Sedan får avverkningen påbörjas tidigast efter det att anmälan gjorts. Efter att SCA lämnat in avverkningsanmälan gick de fram mot avverkning utan att kom med synpunkter. hade föreningen på eget bevåg inventerat områdena och påstår sig ha funnit flera fridlysta och rödlistade arter i de skiften som skulle avverkas. Detta anmälde föreningen till innan tidsfristen löpt ut. Myndigheten valde dock att inte agera. Då valde föreningen att själva ta saken till domstol. har mark- och miljödomstolen i beslutat att avverkningarna inte får genomföras förrän återupptagit och granskat ärendena. Domen visar alltså att enskilda organisationer med mycket tydliga agendor kan överpröva både privatpersoners och privata företags rättigheter gällande brukande- och äganderätt till egen skog men även statliga myndigheters beslut kring privatpersoners och företags markanvändning. Här införs alltså nu en helt ny rättsordning, vilken SCA väljer att överklaga. Århuskonventionen, som implementerat och som ska säkra allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och ge tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, lägger ursprungligen stor vikt vid att skilja mellan ”allmänhet” och ”direkt berörd allmänhet”. Århuskonventionen utvecklas nu på fel sätt när det inte är den direkt berörda allmänheten som hörs utan organisationer som inte alls bor eller verkar inom området och som dessutom blir rättsaktivister. Vi är flera partier i som varnat för en utveckling där miljöorganisationer lämnar samverkansprocesser och dialoger till förmån för tidskrävande och kostnadsdrivande rättsliga processer. Den oron har emellertid representanter för regeringen avfärdat (, 2020). Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern gjort det ställningstagandet att den nya rättsordning som här träder fram överensstämmer med hur Århuskonventionen är tänkt att användas och om så inte är fallet, har ministern för avsikt att vidta några åtgärder?
fr · H8112069 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2069 Ett bra näringslivsklimat av (M) till Näringsminister (S) Många faktorer spelar in för ett gott näringslivsklimat. Vi vet att grundtryggheten i ett samhälle är en av de viktigaste faktorerna för att företag ska vilja etablera sig och arbeta för att växa. har historiskt varit ett land där korruption och brott mot företag varit lågt. ser vi en utveckling där företagarna på grund av brottslighetens konsekvenser i allt högre grad vill lägga ned sin verksamhet. Andelen som uppger detta har enligt Företagarnas undersökning ökat från till . Detta är inte vad behöver, tvärtom. Efter pandemin kommer allt som kan främja företagande i att behövas. Vår arbetslöshet ligger redan över EU-genomsnittet och ökar stadigt. behöver mer än någonsin ett gott företagsklimat. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra näringslivsklimatet när det gäller utsattheten för brottslighet?
fr · H8112070 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2070 Ostkustbanan av (KD) till Infrastrukturminister (S) Ostkustbanan kopplar ihop södra kustland med och järnvägssystemet i de södra delarna av landet. Sträckan har också betydelse som strategisk länk i godstransportsystem, och beskriver Ostkustbanan som en av mest belastade järnvägssträckor. har bedrivit ett utredningsarbete för att utreda förutsättningarna för ett dubbelspår till sträckan mellan och . I takt med att etapper blir klara kortas restiderna för sträckan och risken för störningar reduceras. Två etapper är beslutade för byggnation, –Kringlan samt Dingersjö–; investeringsbeslut för ytterligare definierade etapper saknas dock. är inriktningsunderlag ute på remiss. Inriktningsunderlaget är ett steg mot den nya och försenade nationella planen för infrastrukturen. När man diskuterar ett så intressant projekt som Ostkustbanan är det omöjligt att inte behöva ta upp de undanträngningseffekter som tanken på nya stambanor för höghastighetståg orsakar. redogör i Inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2033 och 2022–2037 olika scenarier med varierande inkludering av ”nya stambanor”. De här olika scenarierna visar hur man vid ett nollscenario med stambanor inom ramen inte klarar några nya ens namngivna investeringar. Bundna och ej bundna åtgärder i planen måste också senareläggas. är tvungna att lägga stambanorna utanför ramen och öka ramen för att klara att genomföra nya investeringar, upprätthålla befintliga åtgärder och ta igen det förfall som märks på kanske främst våra vägar. tvingades konstatera att nyttorna med höghastighetstågen vida understeg kostnaderna. En investeringskostnad motsvarande tornar upp ovanför dess nyttor, som uppgår till . har vi också sett hur tvingats revidera systemutformningen av stambanorna för höghastighetståg för att kostnadsuppskattningen på ska kunna hållas. De klimatvinster som framhålls med höghastighetståg är mycket svaga. beräkningar hoppas på ett i bästa fall ackumulerat nettoutsläpp 35–efter byggstart. Ett långt perspektiv som till dess riskerar bli starkt omsprunget av andra alternativ, som elflyg och en renare fordonsflotta. har en stor industriproduktion och mycket gods som behöver transporteras söderut. Att bygga Ostkustbanan till dubbelspår har potential att halvera restiderna och fyrdubbla kapaciteten. Det är därför mycket olyckligt om man inte talar om den elefant i rummet som höghastighetstågen är när vi beaktar möjligheten att inkludera färdigställandet av dubbelspår på den här sträckan i den nationella transportplanen. Ostkustbanan är ett exempel på ett projekt vars färdigställande riskerar att bli lidande till följd av det enorma finansiella anspråk som de nya stambanorna för höghastighetståg innebär. Min fråga till infrastrukturminister : Drar ministern, med anledning av det som har framförts, fortfarande slutsatsen att nya stambanor för höghastighetståg kan göras utan undanträngningseffekter på andra infrastrukturprojekt och om så inte är fallet, har ministern för avsikt att ta några initiativ vad avser planeringen ?
fr · H8112071 · 2021-03-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2071 Brott mot företagare av (M) till Statsrådet (S) De svenska företagen är grunden för våra jobb, för vår ekonomi och för att skapa de resurser vi behöver för vår välfärd. Under pandemin har många företag det tufft och kämpar för sin överlevnad. Ett annat stort hot mot de svenska företagen är hot och kriminalitet. Företagarna har i sin rapport om brott mot företagare lyft den otrygghet som företagare känner på grund av för låg polisnärvaro. Otryggheten har ökat från till . som blivit utsatta för brott har ökat från till . För företagare med anställda har vartannat företag blivit utsatt för brott. De vanligaste brotten är bluffakturor, stölder, inbrott och skadegörelse. Detta leder till en minskad tro på rättsväsendet och, vilket i sig är en allvarlig utveckling, till ökade kostnader och en minskad vilja att investera eller att investeringar skjuts . Brottslighet mot företag är därmed indirekt ett hot mot de svenska jobben och det svenska företagsklimatet. Därmed också ett hot mot hela vårt välfärdssamhälle. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska företagarnas utsatthet för brott?