ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112918 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2918 scenarier av (M) till Socialminister (S) I Ekots lördagsintervju intervjuades socialminister . Intervjun väckte ett antal frågor. En av frågorna som diskuterades var de scenarier för fortsatt smittspridning som presenterade och att dessa inte skiljer sig mycket från hur smittan sedan utvecklade sig i verkligheten. Socialministerns kommentar löd att scenario inte ”diffar särskilt mycket” från hur det blev i verkligheten. Detta är något som verkligen kan ifrågasättas. Som exempel kan nämnas att antalet intensivvårdade skulle bli 2 608, enligt mest pessimistiska scenario. Dock är utfallet är mer än dubbelt så högt – 5 944 – trots att återstår till . Antalet dödsfall skulle bli 4 438 . Utfallet är 8 453 dödsfall. Dessa siffror pekar på att det var en stor differens mellan scenarier som gjort och hur utfallet blev. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilka omständigheter och fakta har ministern baserat sitt ställningstagande att scenario och utfall, gällande exempelvis antalet dödsfall, inte skiljer sig så mycket åt?
fr · H8112919 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2919 Migrationens påverkan på kostnader för äldres grundskydd av (M) till Statsrådet (S) uppgår kostnaderna för allt grundskydd utanför pensionssystemet till . rapporterar att effekterna av migrationen kommer att öka dessa kostnader avsevärt . Av de utrikes födda som är eller äldre så har grundskydd i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Den stora invandringen från länder med låg utbildningsnivå kommer att fördubbla statens kostnader för grundskyddet – enligt beräkningar från 43 miljarder till 86 miljarder . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att begränsa de skenande statliga kostnaderna för grundskyddet för äldre?
fr · H8112920 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2920 Smittspridningen i av (M) till Socialminister (S) I Ekots lördagsintervju intervjuades socialminister . Intervjun väckte ett antal frågor. En av frågorna som diskuterades var smittspridningen. I är det just nu bara som har en värre smittspridning än . Det framgår av rapportering. Det har tidigare redovisats att haft ett sjudagarsmedelvärde på 576 covidsmittade per miljon invånare. hamnade i samband med detta på andra plats i med 484 smittade per miljon invånare. I Ekots intervju kommenterade socialministern detta med att ”vi har en ganska allvarlig situation i hela ”. Det i sig är ju inte felaktigt, men faktum kvarstår att smittspridningen i är näst högst i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka slutsatser om den svenska pandemihanteringen är ministern beredd att dra utifrån den i en internationell jämförelse höga smittspridningen i ?
fr · H8112921 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2921 Nedläggning av glesbygdsmackar av i (M) till Statsrådet (S) Enligt föreskrifter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) måste alla bensinstationers rör och ledningar rostskyddas för att minska risken för läckage, vilket är rimligt. För de större bensinbolagen utgör de investeringar som behövs för att möta säkerhetskraven inga större problem. Men för de mindre bensinmackarna i landet kan investeringar på hundratusentals och i vissa fall bli en hård smäll. Det finns visserligen stödsystem . Men Svensk Bensinhandel varnar för att pengarna betalas ut först efter att rören har bytts och att många banker är ovilliga att ge brygglån. Om inget görs riskerar många glesbygdsmackar att läggas ned helt i onödan. De skärpta säkerhetskrav som träder i kraft påverkar i storleksordningen 500 bensinmackar i glesbygden. För de samhällen där mackarna tvingas stänga får det en kraftig påverkan på samhällsservicen och skapar problem för och räddningstjänsten. Lokala bensinstationer fungerar i många fall även som matbutiker, postutlämningsplatser och apotek, vilket gör att många funktioner försvinner om de skulle läggas ned. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vida några ytterligare åtgärder för att förhindra att glesbygdsmackar behöver läggas ned ?
fr · H8112922 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2922 Pensionssystemets finansiering av (M) till Statsrådet (S) Socialförsäkringsminister har vid ett flertal tillfällen hävdat att det allmänna pensionssystemet är underfinansierat. Ministern menar att det behövs en höjning av pensionsavgiften. Det är oklart vad detta påstående grundar sig på och oklart till vilket mål som avses. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Gör statsrådet bedömningen att det allmänna pensionssystemet är underfinansierat i förhållande till gällande pensionsregler, eller avses något annat?
fr · H8112923 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2923 Långtidsarbetslösheten och barnfattigdomen i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt en ökar barnfattigdomen i medan den sjunker i andra länder. Nästan vart tionde svenskt barnhushåll har låg inkomststandard, enligt . Detta är en dålig utveckling och tyder på brist på åtgärder för att få fler i jobb. En av de tyngsta orsakerna är den höga arbetslösheten och framför allt den långtidsarbetslöshet som råder i , och som kan innebära att även de arbetslösas barn går mot ett vuxenliv i fattigdom, då social ärftlighet är ett hot. riskerar långtidsarbetslösheten öka till över 200 000 personer, de flesta är av utländsk härkomst och saknar i många fall både utbildning och arbetslivserfarenhet. Pandemin har gjort att många jobb med låga krav på utbildning har försvunnit. Därför krävs särskilda satsningar och krafttag för att få fler i jobb men också för att det blir mer lönsamt att arbeta än leva på ersättningar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka och minska långtidsarbetslösheten så att inte barnfattigdomen fortsätter att öka?
fr · H8112924 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2924 Kostnader för tolkhjälp av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) På olika håll i vårt samhälle skenar kostnaderna för fri tolkning, och kostnaderna ökar . Behoven är stora, och många har vant sig få tolkning, även om de bott länge i . Det är självklart viktigt att man blir förstådd och kan göra sig förstådd inom vården, service och i rättsväsendet med flera verksamheter. Det finns på många håll svårigheter att få tag på professionella tolkar, och detta kan få stora konsekvenser. Det kan gälla beslut som inte kan fattas, missförstånd och risk för felaktiga beslut med mera. I har man infört en begränsning av gratis tolkhjälp till , därefter förväntas man ha lärt sig språket. Kan man inte därefter göra sig förstådd så får man betala en tolkavgift eller ta hjälp av släkt och vänner. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att begränsa tiden för hur länge man kan få gratis tolkhjälp i ?
fr · H8112926 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2926 Ungdomars förutsättningar att ta körkort av (KD) till Infrastrukturminister (S) Pandemin har drabbat tusentals ungdomar som försöker att ta körkort. Dagens regler där klarade teoriprov har en begränsad giltighetstid i kombination med brist på körprovstider försvårar möjligheterna att klara ett körkort inom angiven tid. I vanliga fall kan kopplingen mellan teori och praktik vara logisk förutsatt att det finns tillräckligt med provtider. Dagens situation medför dock att ungdomar tvingas boka uppkörning från hemorten. Många riskerar också att efter ett underkänt körprov inte få en ny körprovstid innan kunskapsprovets giltighetstid löpt ut. Detta gör att det har blivit svårare att ta körkort i framför allt våra storstadsområden men även i andra delar av landet. När det är svårt att komma åt omtentamen eller nya uppkörningstider så leder det även till att körkortet blir betydligt dyrare för de som försöker att ta körkort. Körkortet får inte bli en klassfråga där ungdomar utan föräldrar som kan ta ledigt från arbete och köra till en annan stad för körprov missgynnas. Eller där ungdomar inte har råd att göra om hela processen när giltighetstiden löpt ut – på grund av att bristande tillgång på provtider. Coronakrisen har slagit hårt mot ungdomar, och arbetslösheten i denna grupp är alldeles för hög. Körkort kan i vissa fall vara avgörande för att få ett visst jobb, och därför är det av stor vikt att dessa regler anpassas bättre till rådande omständigheter. Annars försvåras med möjligheterna att ta körkort också ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Vi behöver hitta ett sätt för att skapa fler pandemisäkra tider för teoriprov och uppkörning, vilket underlättar för de som just nu försöker att ta sitt körkort. Det finns anledning att se över nuvarande regler kring teoriprovets giltighetstid och undersöka förutsättningarna att skapa fler tider för körprov. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder kan ministern tänka sig vidta för att mildra de effekter som pandemin medför för ungdomars förutsättningar att erhålla körkort?
fr · H8112927 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2927 Satsningar på polisyrket av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har som mål att 2024 ska ska ha 10 000 fler anställda än 2015. har tittat på förutsättningarna för att nå målet och har konstaterat att den del av målet som rör poliser i yttre tjänst kan bli svår att nå. I rapporten presenteras olika scenarier, och målet om 26 200 poliser i yttre tjänst väntas nås 2028–2043. Från sida har vi bland annat föreslagit en särskild lönesatsning för poliser samt betald polisutbildning för att stärka attraktivitet för polisyrket. har i medier kommenterat rapporten med att han inte är orolig över att målet inte ska komma att nås samt att regeringen ”kommer att vidta nya åtgärder om vi märker att det behövs”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka nya åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stärka attraktiviteten för polisyrket och säkerställa att målet om antalet poliser i yttre tjänst nås?
fr · H8112928 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2928 Uppeldning av vaccindoser av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen meddelade att man planerar för att donera 1 miljon doser av vaccin till Covax för att bidra till att möta det akuta behovet av vaccin världen över. meddelade man att fördubblar sitt stöd genom att ge ytterligare till det globala vaccinationsprogrammet Covax, som ska säkerställa att befolkningsgrupper i låg- och medelinkomstländer också har tillgång till ett vaccin mot covid-19. kommer rapporter om att närmare 20 000 av de 102 000 vaccindoser från som Covax har gett till har eldats upp. Intresset i för att vaccinera sig har varit svalt. När utgångsdatumet passerades hade omkring en femtedel av doserna ännu inte använts. Då uppgifterna om de utgångna doserna spreds ville ännu färre vaccinera sig. En läkare säger till BBC att ”när nyheten spred sig att vi hade gammalt vaccin märkte vi att människor inte längre kom till våra kliniker för att vaccineras.” I detta läge kände sig landets hälsomyndighet tvingad att agera, och man beslutade att elda upp 19 610 utgångna doser i syfte att försäkra befolkningen om att de vaccin man använder är säkra. När det svenska stödet fördubblas till Covax och den dessutom beslutat att skänka 1 miljon vaccindoser borde rimligen krav också ställas från regeringens sida på att Covax ordentligt utreder var behoven av vaccindoser är som störst för att därmed förhindra att doser eldas upp. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att mot bakgrund av stöd och donationer till Covax vidta några åtgärder med anledning av det inträffade och även kräva att Covax ordentligt utreder och planerar så att alla vaccindoser kommer till användning?
fr · H8112929 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2929 Konsumenttrygghet för covid-19-vaccinerade vid resor av (SD) till Statsrådet (S) Problemen med inställda resor under pandemin har varit stora. Reseföretagen har inte kunnat leva upp till lagen, och konsumenter har fått vänta på det de har rätt till. uppger att klagomål gällande resor har utgjort den största delen av myndighetens ärenden . Vaccinationerna har kommit igång, världen börjar långsamt öppna upp igen och efterfrågan på resor ökar. Det finns dock redan nu hinder, även för vaccinerade personer. Det digitala vaccinationspass som skulle lanseras har skjutits . Informationen från resebolagen är knapphändig och ändras med kort varsel. De personer som är fullt vaccinerade uppmanas att ändå betala för ett så kallat PCR-test, ett test som visar om det finns virus i luftvägarna, för att ha möjlighet att resa. Detta skapar osäkerhet hos resekonsumenter. Följden kan även bli ett ökat antal ärenden hos konsumentvägledare och . Många konsumenter saknar dessutom tillgång till digitala verktyg och tjänster. Alla behöver ha samma rättigheter. Av de anledningarna behöver förtydliganden komma på plats för att säkerställa konsumenttryggheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet säkerställa konsumenttryggheten kring resor så att de svenska konsumenter som är vaccinerade ska kunna resa obehindrat och att ska kunna välkomna vaccinerade utländska besökare?
fr · H8112930 · 2021-05-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2930 Begränsningar för färdigvaccinerade personer i att resa till av (C) till Statsrådet (S) öppnar nu upp så att personer som bor i och har färdigvaccinerats kan åka till utan begränsningar. Samma gäller dock inte för personer från som vill åka till , vilket är anmärkningsvärt med tanke på senaste månadernas försäkringar från regeringen om vikten av nordisk samordning och nordiskt samarbete. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet öppna upp för att färdigvaccinerade kan resa över gränsen från till ?
fr · H8112931 · 2021-05-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2931 Medicinska utlåtanden vid långtidscovid av (M) till Socialminister (S) visar TV4 ett inslag på Nyhetsmorgon om personer med långtidscovid där läkaren , som själv drabbats, berättar om symtom, remiss och vikten av medicinsk utredning och diagnos för POTS (posturalt ortostatiskt takykardisyndrom). I hennes fall får tittarna veta att det inte varit problem med att få sin husläkare med på vad det handlade om. Hon fick reda på att mottagning i började ta emot patienter som vårdats hemma med långtidscovid, och när hon bad om en remiss var det inte svårt för henne att få en sådan. berättar att hon inte nog kan beskriva hur viktigt det är att få bli ordentligt utredd medicinskt och vikten av att testas för POTS. Överläkare , som är infektionsspecialist på , medverkar också i inslaget. , som varit med och dragit igång mottagningen för långtidssjuka covidpatienter på , berättar om kriterier som satts upp för att bli aktuell för den vården. Bland annat beskrivs att det kräver nedsatt arbetsförmågan eller mer. Ekot har gjort en rundringning som säger att minst 16 000 är drabbade av långtidscovid. berättar i inslaget att den siffran nog är en minimisiffra då diagnoskodningen kom igång först och inte är använd fullt ut. av de som insjuknar i covid-19 får symtom som varar eller längre och tillhör därmed gruppen långtidscovid, som omfattar 100 000 personer. De drabbas hårt, och deras arbetsförmåga påverkas markant. , som var med i inslaget i TV4, kan inte gå längre sträckor utan behöver en rullstol. Många har varit sjuka i eller närmar sig . Medicinsk prognos är krav. Alla bor inte i , och även om det nu finns kliniker som öppnar – till exempel två stycken i , och – så är det en resa kvar att göra. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Tänker ministern verka för att lämna förslag för att personer som drabbats av långtidscovid får de medicinska utlåtanden som det ställs krav på?
fr · H8112932 · 2021-05-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2932 Lynetteholmen i av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Samrådet kring bygget av den konstgjorda ön utanför fortgår. Planen är att bygga den stora ön av utfyllnadsmassor för att klimatsäkra . Röster har höjts att det är just behovet att bli av med utfyllnadsmassorna som är det primära skälet till ön, inte behovet av bostäder eller önskan om att mildra klimateffekter som lyfts fram som främsta argument. När svenska myndigheter i samrådsprocessen yttrat sig har det varit med stor skepsis. i belyste i sitt yttrande en rad problem och brister med den miljökonsekvensbeskrivning som gjorts. Bland annat såg de brister i uträkningarna kring hur stor spridningen från sedimenten skulle bli och hur stor påverkan det skulle komma att få på de omkringliggande områdena, däribland flera Natura 2000-områden. Med nuvarande utformning ser de också en risk för minskade vattenflöden genom och med det minskad tillförsel av saltvatten och syrerikt vatten till ett på många platser redan syrefattigt . bedömer också att de ålgräsängar som finns i området kommer att försvinna. Ålgräsängar har konstaterats vara en av de högst prioriterade bevarandeåtgärderna för grunda bottnar, och längs utförs därför projekt med att plantera tillbaka ålgräs, något som inte alltid är enkelt. När skickade in sitt svar på fortsatt samråd konstaterade de att samrådet inte kunde anses slutfört. Bland annat pekade på att valet av dumpningsplatser inte uppfyller kriterier för vad som kan anses lämpligt. De konstaterade också att vattengenomströmningen inte tillräckligt belysts i MKB, och att så länge inte det kunde göras så måste man utgå från försiktighetsprincipen. som planerar för en helt ny ö i har regeringen gett i i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett marint områdesskydd i . Där vill regeringen också veta hur effekterna kommer att bli om man gör liknande åtgärder på bägge sidor av Sundet. Just nu ser det inte ut att vara i korten. I stället planerar för att bygga en ö som tydligt kommer påverka balansen i . När klimatministern tidigare fick frågan blev svaret att frågan skulle fortsätta följas. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser regeringen att vidta åtgärder för att skydda den sårbara miljön i och börja förhandla med om ett stopp för byggnationen av Lynetteholmen?
fr · H8112933 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2933 Oberoende granskning av av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) granskade flera fall där islamister klassats som hot mot rikets säkerhet av Säkerhetspolisen. Granskningen fokuserade på myndigheternas agerande och bristande transparens som omgärdar tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Ett av fallen rör Gävleimamen och hans son, vilka Migrationsöversdomstolen och regeringen anser utgöra ett hot mot rikets säkerhet, detta då klassar männen som centralgestalter i den islamistiska miljön. Doku kunde avslöja att en reporter som varit drivande i granskningarna har flera privata kopplingar till sonen. kommer ett nytt avslöjande om en annan journalist. Journalisten vid har 2018–2020 jobbat för en rad Radio-redaktioner, bland annat Ekot och flera specialprogram. Hon jobbar nu även för en prisbelönt medieredaktion som inte tillhör public service. i karriären har hon medverkat i stora tv-produktioner och tidningar. publicerade hon för en granskning som involverade brottslighet och där regeringen ställdes mot väggen. som granskningen publicerades och reportern medverkade i fler stora SR-program om den bodde hon i ett hus där det, enligt åtalet, bedrevs en drogfabrik. Det är uppenbart att har ordentliga problem och att opartiskheten på goda grunder kan ifrågasättas. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är ministern beredd att ta initiativ till en oberoende granskning av , och om inte, varför?
fr · H8112934 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2934 Pisarapporter av (SD) till Utbildningsminister (S) Vid ett möte i utbildningsutskott uppgav generaldirektör sig inte ha känt till de rapporter som utbildningsministern beställt av tjänstemän på departementet om tvivel på Pisamätningens kvalitet. Utbildningsministern hävdar i medier att det handlade om internt arbetsmaterial och att det är skälet till att inte informerades. Av denna anledning vill jag fråga utbildningsminister : Anser inte ministern att informationen i rapporterna var av sådan karaktär att borde ha fått den även om ministern själv betraktade den som internt arbetsmaterial?
fr · H8112935 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2935 Falska identiteter av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) grep Säkerhetspolisen en man och en kvinna i en Stockholmsförort, misstänkta för stämpling till terroristbrott. har förundersökningen mot paret, som nekar till brott, fortsatt och allt fler detaljer klarnat. Detta rapporterar SVT. Enligt vice chefsåklagare vid riksenheten för säkerhetsmål har de andra medborgarskap och helt andra identitetsuppgifter än de uppgett för myndigheterna. Varken de uppgifter de angett till om ålder eller medborgarskap stämmer, enligt Säkerhetspolisens utredning. Vice chefsåklagaren vid riksenheten för säkerhetsmål säger vidare att de lyckats gå under radarn och helt plötsligt är och har helt andra namn. De misstänks nu för att på något sätt vara delaktiga i en planering av att utföra en våldshandling eller allmänfarlig handling som kan bedömas utgöra terroristbrott i . Att svenska myndigheter har så dålig kontroll över vilka som släpps in i landet och tillåts vistas här är ytterst anmärkningsvärt och utgör en direkt fara för svenska folket och vårt samhällssystem. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att myndigheterna ska ha bättre kontroll över vilka de tillåter uppehålla sig i ?
fr · H8112936 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2936 Efterlevande av Dublinförordningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den afghanske medborgare som åtalas för attackerna i skulle egentligen aldrig ha kommit till . har fått tillgång till uppgifter från polisens nationella operativa avdelning som visar att han först sökte asyl i . Där visade han, enligt tidningens uppgifter, upp ett pass som visade att han var född . Mannen nekades asyl i och tog sig vidare till . sökte han asyl i . Han berättade då att passet han hade med sig till var felaktigt och att han är född . Här fick mannen ett tillfälligt uppehållstillstånd, som sedan har förlängts i omgångar. Men mannen skulle enligt Dublinförordningen ha skickats tillbaka omgående till . Resultatet av beviljande av uppehållstillstånd är nu sju fall av mordförsök. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att Dublinförordningen ska efterlevas?
fr · H8112937 · 2021-05-24 00:00:00 — Fråga 2020/21:2937 Studenters psykiska ohälsa av Boriana (M) till Statsrådet (S) I ett möte med skånska riksdagsledamöter uttryckte ordföranden för Lunds universitets studentkårer stor oro för studenternas psykiska mående, som resultat av restriktionerna under pandemin. Distansundervisning och ensamhet har tärt hårt på studenterna, och situationen är knappast unik för . Tvärtom, det finns skäl att misstänka att mindre lärosäten har ännu större svårigheter att erbjuda studenterna adekvat hjälp. Risken för psykisk ohälsa hos studenter var stor redan innan pandemin. Enligt en rapport från var andelen i åldern 18–med nedsatt psykiskt välbefinnande högre bland studenter på högskola och universitet än bland yrkesarbetande ungdomar i samma åldersgrupp. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att universitetens och högskolornas arbete för att förebygga psykisk ohälsa bland studenter ska förbättras?