ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112167 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2167 och av (M) till Utrikesminister (S) Med folkkongressen samlad till session i bekräftas formellt de beslut redan fattat. Bland annat innebär det ytterligare begränsningar och försämringar vad gäller demokratiska rättigheter i . Sedan förra årets införande av de drakoniska säkerhetslagarna har den negativa utvecklingen gått snabbare och varit mer omfattande än någon kunnat befara. sista guvernör, , menar att de senaste mått och steg som tas av för att fullt ut kontrollera den lagstiftande församlingen och omöjliggöra demokratiskt arbete är spiken i kistan. har därmed helt frångått den överenskommelse som ingicks med dåvarande EU-landet . Det som skulle konstituera ”ett land, två system” föreligger inte längre. Det är ett tydligt och stötande avtalsbrott. Att struntar i vad som ingåtts i fråga om sänder dessvärre signalen att efterlevnaden av andra överenskommelser riskerar att vila på godtycklighetens grund. Det måste rimligtvis få allvarliga konsekvenser. Min fråga till utrikesminister : Vilken bedömning gör ministern och regeringen av som seriös och meningsfull avtalsslutande part när nu så tydligt och frankt den tidigare överenskommelsen som ingåtts angående status ensidigt och brutalt överges?
fr · H8112168 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2168 Förbättrad konsekvensanalys av de finansiella effekterna av migrationspolitik av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I betänkande, En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54), görs en konsekvensanalys av de finansiella effekterna av migrationspolitik. Kommittén konstaterar att resultatet av kostnads- och utgiftsberäkningar visar att flyktinginvandringen är en offentligfinansiell kostnad . migrationspolitik har kraftigt belastat välfärd och kommer med all sannolikhet att belasta vår välfärd framöver. Hur stor belastningen blir framgent beror på hur stor massinvandring vi tillåter samt hur väl och hur snabbt migranter och flyktingar integreras på arbetsmarknaden. De negativa konsekvenserna av den stora migrationen såg regeringen inte komma, eller så ville regeringen inte se dessa konsekvenser. välkomnar en så fullständig konsekvensanalys som möjligt samt ett åtgärdande av de brister som befintlig konsekvensanalys har för att fatta de klokaste beslut på området. Befintliga analyser av migrationens konsekvenser är bristfälliga, och bättre analyser efterfrågas av remissinstanser. Regeringen har tidigare blivit kritiserad av , då anser att regeringen inte tillhandahåller fullgoda konsekvensanalyser inom migrationspolitiken. Även kritiserar konsekvensanalysen i betänkande och menar att de ekonomiska effekterna inte beräknats så uttömmande som vore möjligt. har med anledning av den ovan nämnda bristande analysen lagt fram ett utskottsinitiativ som innebär att regeringen bör genomföra ytterligare konsekvensanalyser som tillgodoser remissinstansernas kritik. Bättre analyser för att förstå konsekvenserna av invandring borde välkomnas av regeringen, då de migrationspolitiska beslut som regeringen tidigare fattat inneburit stor skada för vårt land. Trots denna kritik från myndigheter och trots regeringens konsekventa misslyckande med att förstå migrationspolitikens effekter på välfärden röstar regeringspartierna och stödpartierna nej till förslag. Detta förslag skulle innebära att vi framgent kan förstå konsekvenserna bättre och således fatta klokare och mer välgrundade beslut. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att fullödigt kunna analysera konsekvenserna av invandringen till ?
fr · H8112169 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2169 Effekter av pandemin på barns och ungas psykiska mående av (M) till Socialminister (S) Vi har kunnat ta del av om barns och ungas psykiska mående under pandemin. Rapporten visar långt ifrån önskvärda siffror kring hur det står till med den psykiska hälsan för våra barn och unga. Antalet som vänder sig till stödtelefoner eller liknande stödinsatser har ökat. Fler dyker upp till bups mottagningar och motsvarande verksamheter. Unga och unga vuxna har sämre än vuxna klarat av de samhällsförändringar som pandemin dragit med sig. De unga som redan innan pandemin hade ett dåligt psykiskt mående eller var i riskgruppen med extra sårbara individer har fått en förvärrad situation under pandemin, men ökningen har även skett bland de unga som inte uppvisat ett dåligt psykiskt mående. Generellt har ungas levnadsvillkor påverkat deras mående i högre grad än vuxnas. Familjekonflikter, övergrepp och ensamhet har i en allt högre grad påverkat det psykiska måendet negativt under pandemin – en alarmerade situation som måste hanteras för att vi inte ska få än fler individer som fastnar i psykisk ohälsa. Att skolor och fritidsaktiviteter i stor utsträckning kunnat hållas öppna i har dessvärre inte räckt för att motverka det psykiska dåliga måendet. I rapporten lyfts vikten av tidigare stödinsatser som avgörande för att hindra fortsatt negativ utveckling. Min fråga till socialminister med anledning av detta är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa den negativa utvecklingen och förbättra ungas psykiska mående?
fr · H8112170 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2170 Oroande antal rymningar från rättspsykiatrisk vård av (M) till Socialminister (S) Vi har kunnat ta del av SVT:s granskning av antalet fall av rymning/avvikning från rättspsykiatrisk vård. Enligt granskningen har 143 avvikningar skett. De allra flesta av dem skedde under planerade permissioner. Av dem som avvek hade dessutom mer än häften lyckats med motsvarade vid ett eller flera tillfällen tidigare. Tryggheten i ett samhälle är grundläggande för våra rättigheter och skyldigheter mot varandra. Att rättssystemet fungerar och att de straff som utdöms genomförs på korrekt sätt är fundamentala grundpelare. Som medborgare ska du kunna känna dig trygg och säker. Likaså ska regelverket vara så tydligt att påföljder för att agera utanför lagen inte inger minsta tvivel om att dessa efterlevs och ingen förhoppning om att så inte ska ske. ser vi att dömda brottslingar och personer som frihetsberövats av annat skäl kan rymma utan att dömas ytterligare för detta, trots att personen i fråga då potentiellt utsätter samhället och dess medborgare för fara samt tar polisiära resurser i anspråk som annars kunnat uträtta annan nytta. Min fråga till socialminister med anledning av detta är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska antalet rymningar från rättspsykiatrisk vård?
fr · H8112171 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2171 merkostnadsersättning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Svensk arbetsmarknad ställer så höga krav på medarbetarna att en stor grupp människor inte kommer in. Ett av regeringens stora tillkortakommanden den förra mandatperioden var oförmågan att, ens i brinnande högkonjunktur, se till att fler som stod utanför kunde träda in på arbetsmarknaden. Vi hade , det vill säga i slutet av en lång högkonjunktur, en långtidsarbetslöshet på 150 000 personer som ökar snabbt och enligt Arbetsförmedlingens prognoser kan nå 300 000 personer . Utifrån den senaste statistiken hade av gruppen långtidsarbetslösa en eller flera registrerade funktionsnedsättningar. Vi vet också att Arbetsförmedlingen ofta har brustit i att uppmärksamma, utreda och registrera funktionshinder, så mörkertalet är sannolikt stort. Detta gör att gruppen funktionshindrade är en av de största grupperna bland långtidsarbetslösa. Ett funktionshinder innebär tyvärr ofta att förankringen på arbetsmarknaden blir skör. Man är helt enkelt den som får gå först när det blir tuffare tider, och man har större risk att fastna i långtidsarbetslöshet. I finns två system för att hjälpa människor med funktionshinder att få en förankring på arbetsmarknaden. Det första är systemet för med lönebidrag i olika former, som är öppet för alla arbetsgivare som anställer personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder. Lönebidrag utgår med en av arbetsförmedlingen bestämd procentsats av lön inklusive sociala avgifter. Beräkningen av procentsatsen ska utgå från anpassningsbehov och nedsättning i arbetsförmågan, det vill säga stora svårigheter hos den anställde förväntas ge högre bidrag. Den framräknade procentsatsen räknas dock bara på lön , vilket i många branscher inte är förenligt med kollektivavtal. Arbetsförmedlingen har också i uppdrag att försöka sänka stödet vid varje omprövning. Det andra är systemet med merkostnadsersättning till . Här får ett anslag på . Antalet lönetimmar som ska ställa till förfogande uppgår till 32,84 miljoner för skyddat arbete och 3,26 miljoner för lönebidrag för utveckling i anställning. Här finns alltså inte någon koppling mellan graden av funktionshinder, utan ersättningen är samma för alla som anvisas till . Stödet ligger också fast personen är anställd, utan krav på sänkning. Utöver detta får också, såvitt jag förstår, ersättning från Arbetsförmedlingen för lönebidrag för utveckling i anställning på samma sätt andra i ovanstående system. Utifrån den nu pågående debatten om att inte längre finns till för dem med störst svårigheter är min fråga till arbetsmarknadsminister : Vad innebär merkostnadsersättning i kronor per heltidsanställd med funktionshinder inom uppdraget för skyddat arbete respektive inom uppdraget för lönebidrag för utveckling i anställning?
fr · H8112172 · 2021-03-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2172 Högskoleprovet av (M) till Statsrådet (S) Arbetsmarknadssituationen för våra unga är kraftigt begränsad på grund av och att många arbetstillfällen som vanligtvis innehas av unga helt satts på paus eller försvunnit . Det bidrar till den höga arbetslösheten bland unga vuxna. ser vi att det finns platser kvar på många högskoleutbildningar som efter avslutad utbildning skulle göra de studerande än mer attraktiva på arbetsmarknaden. I den bästa av världar har våra unga den grund de behöver för att söka sig till utbildningarna efter att ha genomgått fullständigt gymnasium. Men tyvärr är det långt ifrån så för alla. Då är högskoleprovet ett ypperligt tillfälle att visa sina kunskaper och därigenom få ett resultat som öppnar dörren till vidare studier. Att proven genomförs är av största vikt i de tider vi nu befinner oss i. Att dessutom utöka antalet platser så att alla som anmäler sig till provet ges möjlighet att skriva skulle öka chansen att få fler unga vuxna till högre studier – innan samhället hinner återstarta efter pandemin. Proven skulle kunna genomföras med hjälp av kommuner, som sagt sig villiga att ordna säkra provtillfällen. Min fråga till statsrådet med anledning av detta är: Avser statsrådet att vidta de åtgärder som krävs för att utöka antalet högskoleprovsplatser så att alla unga som ansöker om provtillfälle ges detta ?
fr · H8112173 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2173 Vårdinsatser för barn med långtidscovid av (SD) till Socialminister (S) Allt fler barn utreds för långtidscovid. rapporterades det i medier om att omkring 200 barn i Region drabbats av långdragna symtom efter genomgången covid-19-infektion. Regeringen har tidigare avsatt till forskning om långtidscovid, för att den covid-19-relaterade kunskapen ska öka. har likaså fått i uppdrag att utveckla ett stöd för hälso- och sjukvårdens hantering av patienter som drabbats av långvariga symtom efter en covid-19-infektion. Det är dock angeläget att frågan om långtidscovid också har ett tydligt barnperspektiv. Vi kan nu se positiva exempel där särskilda specialistmottagningar öppnar för barn med långvariga symtom. I och har man exempelvis satsat på ett multidisciplinärt omhändertagande med läkare från olika specialiteter, fysioterapeuter, arbetsterapeuter, kuratorer, psykologer och andra professioner vilka kan erbjuda en anpassad vård som ser till barnens särskilda behov. För att vården ska kunna behandla barn med långtidscovid på bästa möjliga sätt krävs det anpassade vårdinsatser som i tidigare nämnt exempel. Det är också viktigt att barn med långtidscovid får jämlik tillgång till kvalitativa vårdinsatser och behandlingsmetoder nationellt. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att verka för att säkerställa att alla barn som drabbas av långtidscovid i får jämlik tillgång till kvalitativa vårdinsatser som är anpassade till barns särskilda behov och förutsättningar?
fr · H8112174 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2174 Retroaktiva stöd för enskilda näringsidkare av (SD) till Finansminister (S) slog pandemin till med full kraft. Många enskilda näringsidkare fick en chock, och deras verksamhet fick ett abrupt stopp. För många av dem var den enda framkomliga vägen att söka ersättning från a-kassan, för att överleva för stunden. När regeringen valde att ge enskilda näringsidkare stöd för våren så gick det inte att söka stöden om man gått på arbetslöshetsförsäkring parallellt med stödperioden. I och med de förlängda stöden, och framåt, som regeringen aviserat kommer man som enskild idkare att kunna söka stöd även om man gått på arbetslöshetsförsäkring, vilket är bra och också något som vi lagt fram initiativ om i finansutskottet. Min fråga till finansminister : Kommer ministern och regeringen att öppna för att enskilda näringsidkare ska kunna söka stöd retroaktivt trots att de gick på arbetslöshetsförsäkring?
fr · H8112175 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2175 Brister i stöden av (SD) till Finansminister (S) Under pandemin har många företag hamnat i en extremt svår situation som allt oftare leder till obestånd och i förlängningen konkurs. När stöden dröjt har de besparingar som funnits försvunnit snabbt, och när pandemin dragit ut har de företagare som investerat sina liv i sin verksamhet gjort allt de kunnat för att överleva. börjar många företag närma sig gränsen för vad som är möjligt för att rädda sina livsverk. Byråkrati, med förändringar i redan komplicerade regelverk, sätter käppar i hjulet för företagarna. Ett exempel är den näringsidkare som äntligen kan söka omställningsstödet 2021. skriver på sin hemsida: ”Stödet liknar till stor del tidigare omställningsstöd, men det beräknas något annorlunda. De företag som har rätt till stöd kommer att få ersättning för mellan 70–av sina icke täckta fasta kostnader.” Lydelsen ”liknar till stor del eller är något annorlunda mot det tidigare omställningsstödet” är dock något oklar. I många fall har företagaren utgått från de regler som gällde mars–, bedrivit verksamheten vidare med lånade pengar, tvingats vänta för att kunna söka stödet, för att ta del av det. Då visar det sig att man ändrat reglerna för stödet, vilket gör att de inte kommer att få något stöd under till exempel augusti–. Effekten blir att de som tappat av omsättningen augusti–oktober inte kommer att få någon ersättning. Detta på grund av den nya regeln om täckningsbidrag som inte få vara högre än noll kronor. Orsaken till det är den kalkyl som ska användas vid ansökan och som inte möjliggör att inkludera fasta kostnader såsom abonnemang, förbrukningsinventarier, programvaror, förbrukningsmaterial, resekostnader och kreditkortsavgifter. Detta är inte rimligt eftersom det inte går att driva en verksamhet utan dessa kostnader. Det blir signalpolitik om generösa stöd som sedan inte blir en verklighet för företagarna, och det är ett stort problem. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad tänker ministern göra för att se till att stöden kommer ut till företagarna i verkligheten?
fr · H8112176 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2176 Säkerhetslagen i av (SD) till Utrikesminister (S) Innan den nya så kallade säkerhetslagen implementerades av försäkrade Kinavänliga regeringschef att lagen endast skulle rikta sig mot en handfull personer som man påstod gjorde tillvaron i staden osäker. Den skulle med andra ord vara till för att skydda Hongkongborna och trygga deras säkerhet. Det var naturligtvis inte någon överraskning att Lams försäkring inte betydde någonting. har nämligen inte mindre än 100 personer arresterats, i sviterna av den kinesiska regimens nya lagstiftning. Vad som också framkommit är att av de som blivit arresterade har blivit det av politiska skäl (exempelvis genom inlägg på sociala medier som förespråkar självständighet) och enbart en har arresterats på basis av våldsanvändning. Det som kanske tydligast visar på vilket nedslag som har skett mot demokratin i är de massarresteringar som drabbat samtliga prodemokratiska politiker i som ställde upp i förra årets primärval. Att demokratiförespråkarna åtalas är illa nog, men uppgifter pekar även på att de utsätts för en behandling som på intet sätt kan anses tillhöra en rättsstat, ens om det hade funnits skäl att ställa dem inför rätta. Under rättegången har de åtalade nämligen inte fått tillräckligt med mat eller vila, vilket uppenbarat sig då flera svimmat och förts till sjukhus till följd av hälsoläget. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Har ministern lyft ovanstående med sin kinesiska motsvarighet, och vilka åtgärder kan vi förvänta oss att hon vidtar i det internationella samfundet?
fr · H8112177 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2177 Rehabiliteringskedjan av (C) till Statsrådet (S) Det är uppenbart för var och en som vill se, att sjukförsäkringen lider av stora problem. Människor som söker hjälp blir runtknuffade mellan myndigheter, får avslagsbeslut som inte går att förstå och nekas möjlighet till rehabilitering. Rehabiliteringskedjan kom till som ett förtydligande och ett stöd för människors återgång i arbete. har tillämpningen dock alltmer kommit att likna den stupstock som rehabiliteringskedjans belackare gärna beskrev. hör vi berättelser om människor som upplever sig svikna av välfärdsstaten. Detta är allvarligt för såväl enskilda som för samhället i stort. De statliga utredningarna Nationell samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess respektive En trygg sjukförsäkring med människan i centrum presenterade ett antal förslag som skulle stärka och förbättra stödet till människor som drabbas av ohälsa. Inom ramen för januarisamarbetet är nu ett av förslagen på väg att bli verklighet. blir det tydligare att en sjukskriven som deltar i rehabilitering och som kan förväntas kunna återgå i arbete hos sin nuvarande arbetsgivare i närtid kan undantas från huvudregeln att prövas mot hela arbetsmarknaden efter dag 180. Statsrådet har lovordat utredningarna, och ett antal av förslagen har brett stöd bland såväl fackliga organisationer som näringslivsorganisationer. Detta faktum har adderats till de många förväntningar på förändringar som jag har mött från individer och intresseorganisationer med flera. Ändå har regeringen inte aviserat några initiativ utöver det ovan nämnda, för att presentera några skarpa reformförslag på bord. Detta är förvånande då det även förefaller som att det finns brett stöd i för flera av förslagen. Min fråga till statsrådet blir därför följande: När och hur avser statsrådet att återkomma med förslag till reformer utifrån ovan nämnda utredningar?
fr · H8112178 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2178 Myndighetssamverkan för bättre återgång i arbete av (C) till Statsrådet (S) Sjuktalen har sjunkit , men det finns fortfarande många människor som står utanför arbetsmarknaden på grund av att de behöver stöd på arbetsmarknaden. Att vara fast i aktivitetsersättning eller sjukersättning på grund av att man inte får det stöd som behövs för att nå arbetsmarknaden leder till försämrad livskvalitet, låga inkomster och, i längden, en låg pension. Det finns även de som står långt från arbetsmarknaden men som av bedöms ha arbetsförmåga för ett normalt förekommande arbete. När de skriver in sig på Arbetsförmedlingen bedöms deras arbetsförmåga för låg för att de ska kunna ta ett arbete. Detta beskrivs bland annat i ISF:s . Att inte få rätt stöd av våra två stora myndigheter som ansvarar för detta skapar otydlighet och gör att individer far illa och inte förstår bedömningarna. Det gör att förtroendet för socialförsäkringarna minskar, och framför allt skapar det ett utanförskap för dessa individer. Det är viktigt att bland annat och Arbetsförmedlingen samverkar och söker individuella lösningar för att fler ska nå arbetsmarknaden och skapa sig ett bättre liv och en bättre livsinkomst. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att och Arbetsförmedlingen ökar sin samverkan och ser till varje individs förutsättningar?
fr · H8112179 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2179 Felaktig folkbokföring av Alireza Akhondi (C) till Finansminister (S) har vi kunnat läsa artiklar i tidningar om personer som upptäcker att det finns för denne helt okända personer folkbokförda på den egna adressen. Vi vet inte hur vanligt det är att personer utan tillåtelse skriver sig på en annan adress än där de bor och detta utan fastighetsägarens eller hyresrättsinnehavarens tillåtelse. Oavsett omfattning på denna brottslighet är det i alla fall tillräckligt vanligt för att ska ha information om dylika ärenden under fliken Svar på vanliga frågor på sin hemsida. För att komma tillrätta med problemet har valt att öppna en tjänst där man kan kontrollera vilka som skrivit sig på ens adress. Detta för att göra det enklare att anmäla fel och också förbättra hanteringen för att fel ska kunna åtgärdas så snabbt som möjligt. Att medvetet skriva sig på fel adress är en brottslig handling. Tanken är att den relativt nya tjänsten ska underlätta för att identifiera felen, men också för att man snabbt ska kunna anmäla digitalt. Oavsett orsaken till felet skapar det otrygghet om någon annan är folkbokförd på den egna adressen. Det kan också innebära ekonomiska konsekvenser. Ur individens perspektiv hjälper det föga att man i efterhand kan starta en process för att ”få bort” den som felaktigt folkbokfört sig på en adress. Risken är att det redan uppstått konsekvenser som det självklart kan vara en omtumlande och stressande process att gå igenom. De åtgärder som vidtagits, att använda eller att säkerställa att man som bostadsinnehavare får ett brev via Min myndighetspost, är att lägga över ett väldigt stort ansvar på individen. Min fråga till finansminister är mot denna bakgrund: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att ingen obehörig kan skriva sig på en fastighetsägares eller hyresrättsinnehavares adress?
fr · H8112180 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2180 Certifierade pannoperatörer av Alireza Akhondi (C) till Arbetsmarknadsminister (S) trädde nya krav i kraft vad gäller certifierade pannoperatörer. Det är föreskrift 2017:3 som kräver certifiering av pannoperatör som övervakar panna i klass A eller B enligt följande (6 kap. 4 §). Det är arbetsgivaren som ska se till att kompetensen hos minst en av de som deltar i övervakningen av en panna i klass A eller B har bedömts överensstämma med kraven för pannoperatör. Bedömningen ska vara utförd av ett certifieringsorgan. utökas kraven till att gälla ytterligare kategorier av pannor. Det är för mig en självklarhet att det ställs krav på personer som ska sköta pannor. det gäller framför allt på värmeverk och liknande där det handlar om stora mängder energi. Problemet med det nya regelverket är att det omfattar i princip alla pannor med tryckkärl som används för att värma vatten och distribuera värme. I förlängningen kommer det nya regelverket att påverka allt från trädgårdsanläggningar till kycklingproducenter. Det är ett problem att man som ensamföretagare på exempelvis ett lantbruk ska ha en utbildning som motsvarar driftsoperatör på ett kommunalt värmeverk. Jag har förstått att en certifiering inklusive prov kan kosta uppemot 20 000 till med förlorad arbetstid, och min bild är att kursmomenten snarare tangerar tyngre anläggningar och större fjärrvärmenät. Det är uppenbart att den lilla företagarens perspektiv inte funnits med i konsekvensanalysen kring de nya kraven. Dagens pannor, exempelvis i mindre lantburksverksamhet, har många säkerhetsfunktioner med minst tre säkerhetssteg som måste fallera samt en årlig besiktning. Min fråga till arbetsmarknadsminister är mot denna bakgrund: Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att det finns en proportionalitet i vilka krav som ställs för certifierade pannoperatörer?