ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121162 · 2021-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1146 av (SD) Bristande skolutbildning och fråga 2020/21:1162 av (SD) Skola som inte rättar fel har, mot bakgrund av uppgifter i om att en elev i årskurs 1 inte fick sina fel i matematikboken rättade, frågat mig om jag anser att det ska få gå till så här och om inte, vilka åtgärder som jag tänker vidta. Även har frågat om det kan förväntas att jag agerar för att motverka att det agerande från lärare och rektorer vi sett exempel på i den berörda skolan inte fortsätter eller på annat sätt säkerställa att alla svenska elever ska få sina uppgifter rättade. Som statsråd kan jag inte uttala mig om enskilda fall. Generellt vill jag understryka att det är viktigt att skolan fokuserar på kunskap och bildning. Därför har regeringen bland annat beslutat om reviderade kurs- och ämnesplaner där faktakunskap och grundläggande kunskaper betonas mer, inte minst för de yngre eleverna. Det är också viktigt att elever och föräldrar får information om elevens studieresultat och utvecklingsbehov. Jag kan konstatera att det bland annat framgår av läroplanen för att läraren med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande ska informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov. I lärarens arbete ingår också att utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn. Jag vill vidare poängtera vikten av att alla elever ska få det stöd som de behöver för sin kunskapsutveckling och att det är av största vikt att sådana insatser görs . Därför infördes en garanti för tidiga stödinsatser i skollagen (2010:800) enligt regeringens förslag i propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195). Det innebär att elever i förskoleklassen och lågstadiet som är i behov av stöd för att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk och matematik ska få extra anpassningar eller särskilt stöd och att stödet utformas efter varje elevs behov. För att följa kunskapsutvecklingen och identifiera eventuella behov av stöd har det införts obligatoriska kartläggningsmaterial i förskoleklassen och bedömningsstöd i årskurs 1 som ska användas för att tidigt följa upp elevens kunskaper. I årskurs 3, 6 och 9 ska obligatoriska nationella prov användas. I arbetet med att förbättra det tidiga stödet har regeringen vidare satsat stort på att utbilda och anställa fler speciallärare och specialpedagoger. Det är viktigt för att elever i behov av stöd för att nå kunskapskraven ska kunna få rätt stöd. Dessutom har regeringen satsat på att höja den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan genom kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande. Genom denna satsning får fler förskollärare och lärare ökade kunskaper om specialpedagogiska förhållningssätt och hur undervisningen kan utvecklas så att fler barn och elever når målen i utbildningen.
frs · H8121164 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1164 av (SD) Betaltjänster och penninglagstiftningen har frågat mig om jag och regeringen övervägt att mer specifikt och omgående låta den här typen av betaltjänster omfattas av penningtvättslagstiftningen. Frågan gäller Swish, som är en betaltjänst som tillhandahålls av ett antal banker i . Banker omfattas av penningtvättslagstiftningen. Det innebär att bankerna inte bara ska vidta åtgärder för kundkännedom vid transaktioner med hjälp av Swish utan också att bankerna ska rapportera sådana transaktioner till vid misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism. Bankerna ska dessutom på begäran lämna upplysningar till eller Säkerhetspolisen. Swish och andra betaltjänster omfattas därför av penningtvättslagstiftningen. En särskild utredare fick dessutom i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I uppdraget ingår att analysera om systemet med rapporterings- och uppgiftsskyldighet i penningtvättslagstiftningen har getts en ändamålsenlig utformning och lämna de lagförslag som krävs. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · H8121165 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1165 av (SD) Skydd av konst- och kulturhistoria har frågat mig om jag har tagit något initiativ till en analys för att granska risker och sårbarhetselement för konsthistoriska verk och artefakter vid museer och i den offentliga miljön. Museernas uppdrag handlar både om bevarande och tillgängliggörande av föremål och samlingar. Detta innebär att samlings- och säkerhetsansvariga måste göra avvägningar mellan att tillgängliggöra föremålen för publiken och se till att dessa inte kommer till skada. Jag ser det som angeläget att förebygga kulturarvsbrott innan skadan redan har skett och oersättliga värden har gått förlorade. Genom att identifiera och värdera de risker som finns för samlingarna kan åtgärder vidtas för att bevara dem på bästa sätt. Det förebyggande arbetet är därför centralt och sker i samverkan mellan flera olika myndigheter och institutioner. I detta arbete har en särskild roll i att främja utvecklingen på museiområdet och myndigheten har tagit fram ett verktyg som stöd för museerna i att göra egna riskanalyser. Genom att identifiera och värdera de risker som finns för samlingarna kan en prioritering göras av olika åtgärder för att bevara dem på bästa sätt. En fungerande förvaltning av museernas samlingar är central för att bevara kulturarvet och utgör en kärnverksamhet för museerna, vilket bl.a. framgår av propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) och av museilagen (2017:563). Det är viktigt att museernas arbete med att förvalta sina samlingar bedrivs på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen kommer därför att fortsätta att aktivt följa hur säkerhetsarbetet i centralmuseernas samlingsförvaltning fortgår och utvecklas.
frs · H8121167 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1167 av (SD) Vrakplundring i har frågat vilka initiativ jag är beredd att ta för att förebygga problemet med vrakplundring i och förstärka samarbetet med övriga Östersjöstater i arbetet med att förhindra sådan brottslig verksamhet. Plundring av vrak i är brott som drabbar kulturarvet och som därför berör oss alla. Arbetet med att motverka sådana brott består liksom annat brottsbekämpande arbete av flera åtgärder. För den direkta brottsbekämpningen ansvarar polis och andra brottsbekämpande myndigheter. finns det en särskild grupp inom som enbart arbetar med bekämpning av kulturarvs- och artskyddsbrott. Vidare har 2018 fått utökade befogenheter att avvärja och ingripa mot brott i fråga om fornminnen. För det brottsförebyggande arbetet har även myndigheter på kulturområdet en viktig roll. är en aktiv part i arbetet på området och myndigheten har i uppdrag att ta fram ny kunskap, informera allmänheten, genomföra kunskapshöjande insatser och brett erbjuda sin expertis, vilket bidrar i arbetet mot kulturarvsbrott. Genom samverkan mellan myndigheter och intresseorganisationer på området kan brott i fråga om fornminnen effektivare förebyggas, upptäckas, utredas och lagföras. Ett gott exempel på ett sådant samarbete är att , , , , , Länsstyrelser samt Statens maritima och transporthistoriska museer, har startat ett gemensamt arbete för att förhindra vrakplundring. Även det internationella samarbetet är viktigt för att förbättra skyddet av det maritima kulturarvet i . Bland annat har dåvarande Museer i internationellt samarbete tagit fram en ”Code of good Practice” för hänsyn till kulturhistoriskt intressanta skeppsvrak i . Det är av stor betydelse för vårt kulturarv att förebygga och bekämpa vrakplundring för att på så sätt undvika att oersättliga kulturvärden går förlorade. Regeringen följer noga utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta de åtgärder som kan visa sig vara nödvändiga.
frs · H8121168 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1168 av (SD) Olaglig skyltning längs väg har frågat mig hur jag och regeringen avser att lösa problematiken med olagliga och trafikfarliga skyltar längs vägarna. Det krävs tillstånd av väghållaren för att sätta upp en skylt inom en allmän vägs vägområde. Skyltar som satts upp utan tillstånd kan avlägsnas av väghållaren dvs av eller av den kommun som är väghållare för vägen ifråga. Utanför vägområdet krävs tillstånd av enligt lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning (LGS) och om det handlar om de närmaste femtio metrarna utanför ett allmänt vägområde krävs dessutom ett länsstyrelsetillstånd enligt väglagen. Inom detaljplanelagt område krävs bygglov av kommunen. Olagliga skyltar längs allmänna vägar sitter sällan inom själva vägområdet. Enligt LGS är det därmed kommunerna som har tillsynsansvaret. som är central tillsynsmyndighet har på sin hemsida ett mycket bra vägledningsmaterial till hjälp för kommunerna i deras tillsynsarbete. Trafiksäkerhet är ett prioriterat område för regeringen. Jag utgår ifrån att även kommunerna är angelägna om att bidra till nollvisionsarbetet genom att se till att olämpliga skyltar utan tillstånd tas bort.
frs · H8121169 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1169 av (SD) Avvecklingen av Lysekilsbanan har ställt frågor till mig avseende Lysekilsbanan och om jag avser att agera för att banan ska vara kvar. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Det är den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Beslutet innebär att anslaget till järnvägsunderhåll ökar jämfört med den föregående planen. Regeringen har fortsatt att satsa på järnvägen och i budgetpropositionen genomförs utökningar av järnvägsunderhåll med –2023. Detta möjliggör för att kunna tidigarelägga och utöka järnvägsunderhåll i hela landet. fattade beslut om att upphöra med underhållet av Lysekilsbanan i enlighet med järnvägsförordningens (2004:526) bestämmelser. Beslutet grundar sig på att trafikeringen på banan var av sådan obetydlig omfattning att det inte längre var samhällsekonomiskt försvarbart att fortsatt bedriva underhåll. Enligt så upphörde godstrafiken 2010 och finns det ingen ordinarie trafik på banan. bedriver en ständig översyn av järnvägsnätet i syfte att anpassa det utifrån dagens och framtidens förväntade förutsättningar. Syftet är att säkerställa att de medel som finns för drift och underhåll används där de ger mest nytta för resenärer och transporter. Om det inkommer förfrågningar till om att återigen trafikera Lysekilsbanan och det kan antas att trafik i tillräcklig omfattning kommer att drivas på banan så kan ta upp frågan för nytt beslut om att återuppta underhållet.
frs · H8121170 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1170 av (SD) Regeringens hantering av överklagade tillståndsärenden har frågat mig hur regeringen arbetar med de tillståndsprocesser som överklagats till regeringen och hur jag agerar för att identifiera och genomföra effektiviseringar som syftar till att förkorta handläggningstiden för tillståndsärenden som överklagats till regeringen. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av och metaller viktiga för en grön omställning samt om att tillförsäkra en god och hälsosam miljö, nationellt och globalt. ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. Ärendena som gäller överklaganden i tillståndsärenden består av omfattande underlag med komplexa frågeställningar som berör flera olika allmänna intressen. I beredningen av ett ärende omfattas såväl handläggningsåtgärder som återspeglas i in- och utgående skrivelser som mer interna och förberedande handläggningsmoment såsom interna rättsliga analyser, överväganden och bedömningar. Det är av stor vikt att regeringen bedömer ärendena ur alla aspekter och säkerställer att beslut fattas efter en fullgod handläggning. Utgångspunkten för regeringens handläggning är alltid att den ska ske snabbt, effektivt och utan att rättssäkerheten eftersätts. När regeringen bedömer att ärendena är tillräckligt beredda och samtliga omständigheter är genomlysta så kommer den också att fatta beslut.
frs · H8121171 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1171 av (SD) Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar har frågat mig hur man från regeringens sida ser på omständigheten att ungdomar i åldern 13–inte har möjlighet att komma åt personliga uppgifter som exempelvis provsvar och journalanteckningar via 1177 Vårdguiden, och om jag kommer att verka för att alla, oavsett ålder, ska kunna ta del av dessa tjänster på lika villkor, antingen själva eller genom vårdnadshavares försorg. Barn och ungdomar har liksom vuxna rätt till information och delaktighet i hälso- och sjukvården och möjlighet att ta del av sin patientjournal. En journal ska efter en sekretessprövning t.ex. alltid kunna lämnas ut i pappersform på stället om det begärs av den enskilde. Sekretessen för uppgift om en underårig gäller som utgångspunkt även i förhållande till den unges vårdnadshavare. Regeringen kan konstatera att det för 13–15-åringar tycks ha etablerats en praxis där huvudregeln är att varken tonåringen själv eller vårdnadshavaren har digital tillgång till tonåringens journal, utan att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har förståelse för att denna ordning kan uppfattas som omständlig när det gäller många alldagliga kontakter som en vårdnadshavare behöver ha med vården när det gäller ett underårigt barn. Jag vill understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om.
frs · H8121172 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1172 av (SD) Återbetalning av studiemedel har frågat mig ”vilka åtgärder jag vidtar för att tillse att svenska skattebetalare får igen de pengar som lånats ut till så kallade ensamkommande som fått studiemedel”. Inledningsvis vill jag framföra att utbildning och bildning är grunden för ett starkt samhälle där människor ges förutsättningar för utveckling och möjligheter till jobb, och där arbetsmarknaden fungerar väl. Vårt studiestödssystem är en viktig faktor för detta och bidrar till mer kunskap, kompetens och bildning i vårt samhälle. har ett av världens starkaste studiemedelssystem. Det ska vi värna, och för att det ska fungera är det av yttersta vikt att de som tar studielån också betalar tillbaka lånen. De allra flesta låntagare sköter återbetalningen mycket bra. () har getts utökade medel för att intensifiera arbetet med att driva in obetalda skulder framförallt från låntagare som är bosatta utomlands. Arbetet har gett effekt och återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare har ökat . Utbildning på gymnasial nivå möjliggörs ofta genom studiestöd. En gymnasieutbildning ökar möjligheten till jobb och egen försörjning, och därmed även möjligheten att betala tillbaka sina studielån. Jag följer CSN:s intensifierade arbete med att driva in obetalda skulder noggrant.
frs · H8121173 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1173 av (M) Svensk medborgare arresterad i och fråga 2020/21:1185 av (SD) Utlämning av svenska medborgare till har frågat mig om jag och avser verka för att EU-landet inte ska utlämna den svenske medborgaren på oriktiga grunder till för att där straffas på politiska grunder. har frågat mig om de kan förvänta sig att jag agerar för att förhindra utlämningar av politiska fångar till eller på något sätt väljer att uppmärksamma fall som det vi ser med Li Zhihui internationellt. Jag besvarar frågorna samlat. UD arbetar aktivt med Li Zhihuis fall sedan vi fick information om hans frihetsberövande . Grunden till frihetsberövandet är en internationell arresteringsorder från i vilken Li Zhihui anklagas för ekonomisk brottslighet. Det är polska myndigheters ansvar att pröva frågan om ett utlämnande ska ske till på grundval av de anklagelser som fört fram. Det pågår en rättslig process där polska myndigheter ska fatta beslut om ett utlämnande till eller inte. UD verkar såväl genom vår ambassad i som från departementet i . Vi står i nära kontakt med polska myndigheter kring den fortsatta processen. Ambassaden i har besökt Li Zhihui i fängelset och har en tät kontakt med hans juridiska ombud. I rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer finns det dokumenterat att vår bedömning är att rättsstatens principer tillämpas och respekteras selektivt i . En slutsats i rapporten är att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i är omfattande och förefaller att öka. Dödsstraffet finns för en rad brott, inklusive ekonomiska brott som förskingring, korruption och mutbrott. Den svenska oron över situationen för mänskliga rättigheter i är väl känd av polska myndigheter. Även EU har vid flertalet tillfällen uttryckt oro över situationen för mänskliga rättigheter i . Vi utgår ifrån att kommer att agera i enlighet med sina folkrättsliga åtaganden i detta fall. Av särskild relevans synes vara åtaganden enligt den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.
frs · H8121174 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1174 av Boriana (M) Covidtest för inresande från och svar på fråga 2020/21:1182 av Boriana (M) Kontroll av smittskyddsåtgärder Boriana har frågat mig hur jag avser att säkerställa att inresande från via ett annat land inte är smittbärare. Därtill har Boriana frågat socialministern vilken analys som gjorts avseende restriktionernas betydelse ur smittskyddssynpunkt och vad konsekvenserna ur smittskyddssynpunkt blir om restriktionerna även fortsättningsvis kan kringgås. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har fattat beslut som kraftigt inskränker möjligheterna att resa från till . Skälet till beslutet om tillfälligt inreseförbud från är att motverka introduktion av nya varianter av SARS-CoV-2 till . Regeringen har även beslutat om tillfälligt stopp för alla passagerarflyg från till . Flygstoppet gäller inte längre. har regeringen fattat beslut om en ändring i det tillfälliga inreseförbudet. Ändringen innebär att en utlänning som omfattas av undantagen från inreseförbudet kommer att behöva visa upp ett negativt testsvar för pågående covid-19-infektion, innan han eller hon tillåts resa in i landet från . Kravet gäller bara för resor direkt från . Det är inte praktiskt möjligt att spåra och kontrollera alla personer som rest från via andra länder. Däremot gäller uppmaning att alla som har varit i ska stanna hemma i minst , testa sig för pågående covid-19-infektion direkt efter ankomst och testa sig igen. Det är naturligtvis oerhört viktigt att alla följer den här uppmaningen. ser också gärna att alla EU-länder följer Europeiska kommissionens rekommendation från om testning av resenärer från . Jag följer utvecklingen noggrant och regeringen kommer att fortsätta fatta de beslut som behövs för att minska risken för smittspridning.
frs · H8121175 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1175 av (SD) Ökning av konkurser har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att den kraftiga ökningen av konkurser inte ska hålla sig . Det är många företag som har drabbats ekonomiskt mycket hårt av den pågående pandemin. För att möta både den soliditets- och likviditetsproblematik många företag står inför, har regeringen genomfört en rad insatser till stöd för näringslivet. Omsättningsstödet och omställningsstödet är stöd som baseras på ett omsättningstapp. Stödet vid korttidsarbete avser i stället stöd för lönekostnader. Därutöver har insatser bland annat gjorts för att stärka företagens lånefinansieringsmöjligheter genom , och samt genom lånegarantier för små och medelstora företag, den s.k. ”Företagsakuten”. Därtill har regeringen till exempel infört tillfälligt sänkt arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för hyreskostnader i utsatta branscher, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader och anstånd med skatteinbetalningar. I samband med att smittspridningen tilltog har regeringen meddelat att flera av dessa stödåtgärder förlängs. Vidare följer regeringen noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8121176 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1176 av (M) Konsekvenserna av brexit för säkerhetspolitiska linje och fråga 2020/21:1181 av (M) Konsekvenserna av ett avtalslöst brexit inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken har frågat vilka åtgärder som vidtogs av mig och regeringen under brexitförhandlingarna för att säkra att det nya avtalet skulle innefatta samarbete kring utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, och vilka konsekvenser det medför för svenska intressen att avtalet nu inte innefattade dessa dimensioner. har även frågat om jag och regeringen avser att genomföra en översyn av säkerhetspolitiska linje med syftet att solidaritetsförklaringen även ska innefatta . Jag väljer att besvara dessa frågor samlat. Regeringen har kontinuerligt framhållit att det hade varit önskvärt med ett avtal mellan och som även omfattar samarbete kring utrikes-, säkerhets och försvarspolitiska frågor. Vi kan dock konstatera att detta inte varit en prioriterad fråga för under de förhandlingar som genomförts. har uttryckt att landets åtaganden kopplat till europeisk säkerhet står fast, inte minst genom medlemskapet i Nato och andra multilaterala och bilaterala samarbeten. Regeringen välkomnar detta. En fortsatt nära relation till är ett centralt intresse för . Vi kan konstatera att det finns en ömsesidig önskan om att upprätthålla och fördjupa samarbetet inom det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Det nära bilaterala försvarspolitiska samarbetet med sker i allt väsentligt utanför EU-ramen. Så som aviserades i regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 förs en dialog med om hur den bilaterala säkerhetspolitiska relationen kan utvecklas efter utträdet ur EU.
frs · H8121177 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1171 av (SD) Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar har frågat mig hur man från regeringens sida ser på omständigheten att ungdomar i åldern 13–inte har möjlighet att komma åt personliga uppgifter som exempelvis provsvar och journalanteckningar via 1177 Vårdguiden, och om jag kommer att verka för att alla, oavsett ålder, ska kunna ta del av dessa tjänster på lika villkor, antingen själva eller genom vårdnadshavares försorg. Barn och ungdomar har liksom vuxna rätt till information och delaktighet i hälso- och sjukvården och möjlighet att ta del av sin patientjournal. En journal ska efter en sekretessprövning t.ex. alltid kunna lämnas ut i pappersform på stället om det begärs av den enskilde. Sekretessen för uppgift om en underårig gäller som utgångspunkt även i förhållande till den unges vårdnadshavare. Regeringen kan konstatera att det för 13–15-åringar tycks ha etablerats en praxis där huvudregeln är att varken tonåringen själv eller vårdnadshavaren har digital tillgång till tonåringens journal, utan att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har förståelse för att denna ordning kan uppfattas som omständlig när det gäller många alldagliga kontakter som en vårdnadshavare behöver ha med vården när det gäller ett underårigt barn. Jag vill understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om.