ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112529 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2529 Barns möjlighet enligt till delaktighet inom hälso- och sjukvården av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Barns möjlighet till delaktighet ökar om det finns tydliga rutiner föratt lyssna på barn inför beslut som ska fattas inom en organisation. Beslut somtagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarligakonsekvenser för barn . Barns rättigheter under pandeminhar fått stå tillbaka. har vi en lag som säger att man måste skapadelaktighet för att säkerställa barns rättigheter, och den heterbarnkonventionen. Detta innebär dock inte att barn per automatik ska ha direktpåverkansrätt över ett beslut eller bära ett ansvar för beslutets utgång. Barnsdelaktighet handlar snarare om att stärka upp själva beslutsprocessen. I om som lag under en samhällskris pekar man på att det i samtal med barn framkommer att när genomgripande åtgärder vidtas utan att ha förankrats hos barnen är acceptansen för och lojaliteten med åtgärderna svagare. Att barn ska erbjudas tillgång till information kan uppfattas som en självklarhet för delaktighet i alla former av beslutsfattande. Ett framgångsrikt delaktighetsarbete kräver att barnet har fått relevant information och att informationen är anpassad till barnets ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. I rapporten redovisar man att många av de barn man har pratat med vill bidra på ett meningsfullt sätt till samhället och i de åtgärder som vidtas för att stoppa smittspridningen. Dock vittnar barnen om brister i information, processer och återkoppling. har frågat verksamhetscheferna för barnsjukvård om det finns övergripande beslut om hur man ska arbeta med barns delaktighet inom regionen. Av 15 verksamhetschefer i regionerna anger att det finns ett övergripande beslut om detta i regionen. Lika många () svarar att det inte finns, medan av cheferna inte vet. Detta är under all kritik. som lag ska vara känd inom alla verksamheter och i synnerhet under pandemin där man har sett att skyddsnätet har brustit på flera nivåer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ämnar ministern verka så att följs och till att man skapar möjligheter till delaktighet inom samtliga regioner?
fr · H8112530 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2530 Övergrepp på civila i Tigray av (V) till Utrikesminister (S) Omkring 2 000 människor har identifierats efter att ha dödats i massaker i Tigray. Våldet mot civila i området har nått fruktansvärda höjder, och hur många som faktiskt har dött är det ingen som vet. Den medicinska hjälporganisationen har tidigare rapporterat att över 100 hälso- och sjukvårdsmottagningar har vandaliserats och förstörts. Situationen för människor på landsbygden är särskilt utsatt där brännande av jordbruksland och dödande av boskapsdjur riskerar att skapa svält, och svårigheter för biståndsorganisationer att nå ut leder till ännu mer mänskligt lidande. Utöver detta används sexuellt våld som vapen. Kvinnor och flickor i Tigray vittnar om hemska övergrepp som begås. och Human Rights Defenders har meddelat om en explosion av sexuellt våld. Enligt FN har fem hälsokliniker i Tigray rapporterat över 500 våldtäkter. Mörkertalet misstänks vara omfattande på grund av stigma och brist på hälsovård. Den etiopiska regeringen har hävdat att den militära operationen är strikt riktad mot Tigreanska folkets befrielsefront (TPLF). Premiärminister har också meddelat att ska dra tillbaka sina trupper från Tigray, efter att först ha förnekat deras närvaro. Men det som sker är inte enbart strider mellan arméer, miliser och paramilitära grupper, utan inkluderar även attacker mot den civila befolkningen där sexuellt våld används som vapen. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ska tillsammans med utföra en lång utredning av vilka övergrepp som har begåtts mot civilpersoner från samtliga parter i konflikten. Med tanke på att Abiy har fått och att länge varit en mottagare av svenskt bistånd har en viktig roll för att uppmärksamma det fruktansvärda sexuella våld som måste brytas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att verka för att sexuella övergrepp och andra övergrepp mot den civila befolkningen i ska upphöra och de ansvariga ställas till svars?
fr · H8112531 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2531 Biobränsle och hållbart skogsbruk av (V) till Statsrådet (S) har föreslagit åtgärder för att miljöhänsynen inom skogsbruket ska stärkas. Trots att det vetenskapliga kunskapsläget kontinuerligt bekräftar behovet av att större hänsyn måste tas för den biologiska mångfalden och skogsekosystemets betydelse som kolförråd för klimatet lyser åtgärder från regeringen med sin frånvaro. DN har i en utmärkt granskning belyst de brister som finns både när det gäller reglering och tillämpning av nuvarande lagstiftning för att uppnå ett ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk. I de senaste artiklarna, och , belyser man brister och konsekvenser av ohållbart uttag av biobränsle i skogen. Artiklarna tydliggör enligt min uppfattning att det inte bara räcker att skydda mer skog utan att det krävs åtgärder för att tydligare reglera och planera för ett hållbart uttag inom skogsbruket av restprodukter. motsätter sig inte att vi använder biobränslen från skogen om det utförs hållbart för klimat och biologisk mångfald. Men det kräver ett flertal åtgärder och styrmedel för att det svenska skogsbruket och biobränsleanvändningen enligt vår uppfattning ska betraktas som hållbar ur dessa aspekter. Förutom stärkt naturvårdshänsyn, där ett tydligt landskapsperspektiv utgör grunden för att säkerställa livsmiljöer för hotade arter när vi nyttjar träråvaror, så behövs mål och åtgärder för att skydda och öka kolförrådet och kolsänkorna, som komplement till målen om minskade fossila utsläpp. Genom en sådan ansats kan vi styra mot ett hållbart brukande som stärker både klimatet och den biologiska mångfalden. Tyvärr har regeringen tidigare, både nationellt och gentemot EU, ett flertal gånger uttalat att det svenska skogsbruket som det bedrivs är hållbart. Inte heller presenteras lösningar för denna problematik i betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) som är ute på remiss. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för åtgärder för ett hållbart uttag och nyttjande av biobränslen från skogen som starkare skyddar ekosystemen samt att detta sker inom ramen för mål som ökar kolförrådet och kolsänkorna?
fr · H8112532 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2532 bemötande av organisationer av (M) till Socialminister (S) När var några månader gammal konstaterades han lida av magsmärtor. Läkarnas slutsats var att han var laktosintolerant. misstänkte läkarna att han hade epilepsi men att det inte var farligt. Föräldrarna till var dock inte nöjda utan valde att söka vidare efter svar. Prover som togs avvek inte från det normala, vilket gjorde att läkarnas slutsats blev att sjukdomstillstånd drabbat honom av en slump och att sjukdomen i sig inte var ärftlig. föddes och därpå lillasyster – också de med konstaterad epilepsi. Enligt läkarna var barnens sjukdom inget att oroa sig över. Specialister världen över kontaktades men ingen av dem kunde förstå vad de led av för sjukdom. Lilla gick bort året därpå och dog . Tre syskon lämnade jordelivet och sina föräldrar i sorg. Efter detta bestämde sig föräldrarna för att starta Willefonden. Det är en organisation som arbetar för odiagnostiserade barns rätt till en korrekt diagnos. En stor del av deras arbete handlar om att komma i kontakt med beslutsfattare i olika positioner för att påverka och berätta vad som kan göras för barn utan diagnos i . Som ett led i detta har de tidigare kontaktat socialminister och . Det har då sökt stöd och hjälp och velat informera om sitt arbete. De har bemötts med tystnad från departementet. Inte ens en bekräftelse om mottaget mejl har skickats till dem från registrator, vilket är uppseendeväckande ur ett juridiskt perspektiv då departementet enligt lag har en serviceskyldighet gentemot medborgare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern besvara mail som skickats till från organisationer såsom Willefonden, samt vilka åtgärder tänker ministern vidta för att dylika händelser ej återupprepas på ministerns departement?
fr · H8112533 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2533 Barn med odiagnostiserade sjukdomar av (M) till Socialminister (S) Det finns 15 miljoner människor i med odiagnostiserade sjukdomar. 10 miljoner av dessa är barn. Att vara ett sjukt barn utan diagnos är förenat med stora problem då bland annat medicinering kan bli en omöjlighet när det inte finns en fastställd sjukdom att medicinera emot. På finns främsta experter när det kommer till att fastställa diagnoser på tidigare okända sjukdomar. På sjukhuset finns ett diagnostiskt center där ett barn som trots genomförd genetisk utredning saknar en diagnos kan få hjälp. Där arbetar ett skickligt team med att lösa de olösta odiagnostiserade sjukdomarna. Tyvärr finns inte denna expertkunskap i hela landet, vilket gör att inte alla barn utan diagnos får den hjälp de behöver. Dessa barn förtjänar en jämlik vård – något de inte alltid får. Organisationen av svensk hälso- och sjukvård underlättar inte för dessa barn, och det är ibland till och med lättare att söka hjälp utanför . Det duger inte för oss som välfärdsland; vår ambition måste vara att tillhandahålla en barnsjukvård i världsklass. Långa köer och krånglig byråkrati gör ibland att det tar onödigt för barnen att komma in till sjukvården. Det är ohållbart. Att barn i går alldeles för länge utan diagnos är oacceptabelt och ett lågvattenmärke för den svenska barnsjukvården. Dessa utsatta barn förtjänar mer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att förbättra de odiagnostiserade barnens sjukvård och säkerställa att de når fram till landets specialister?
fr · H8112534 · 2021-04-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:2534 Covid-19 av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) dog 51 534 personer i . De vanligaste dödsorsakerna var hjärt-kärlsjukdomar och cancer men därefter kom covid-19, enligt en rapport från . gav klartecken till en tillfällig ändring av smittskyddslagen som gav regeringen möjlighet att stänga ned butiker, kaféer, gym och restauranger. under den tiden lagen gällde, mellan , avled 500 personer i snitt av covid-19, och det var fortfarande en stor smittspridning . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför användes aldrig den tillfälliga lagen?
fr · H8112536 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2536 Ikraftträdandet av den nationella läkemedelslistan av (KD) till Socialminister (S) har varit drivande i att införa den nationella läkemedelslistan, som är tänkt att vara en rikstäckande källa med information om patientens förskrivna och uthämtade läkemedel. Genom att hälso- och sjukvården, apoteken och patienten ges samma bild av patientens förskrivna och uthämtade läkemedel kommer den nationella läkemedelslistan att medföra en stärkt patientsäkerhet. Listan kan också bidra till att minska överförskrivning av narkotikaklassade läkemedel vilket är mycket angeläget. Arbetet med att införa den nationella läkemedelslistan påbörjades av Alliansregeringen, men dessvärre har S-MP-regeringens arbete med att färdigställa arbetet släpat efter. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om att fullfölja arbetet med att ta fram en nationell läkemedelslista. presenterade regeringen äntligen propositionen angående lagen om nationell läkemedelslista, och beslutade om att införa lagen. Ikraftträdandet av den nationella läkemedelslistan var efter beslut planerat till . Men på grund av pandemin beslöt , i enlighet med regeringens förslag, att senarelägga ikraftträdandet till . Då ska vara klar med den tekniska lösningen och det ska vara möjligt för vård och apotek att ansluta sig. ska samtliga vård- och apoteksaktörer ha anslutit sina system till den nationella läkemedelslistan. kommer dock oroande signaler från flera håll om krav på att ikraftträdandet ska flyttas fram ytterligare. Det är något som anser skulle vara mycket bekymmersamt. Det bör betonas att införandet av nya system vanligtvis är behäftade med inkörningssvårigheter. Inom hälso- och sjukvården måste införandet ske på ett patientsäkert sätt. Det är därför angeläget att alla förberedelser sker med största noggrannhet. Men mot bakgrund av att riktningen mot att en nationell läkemedelslista skulle införas togs redan under Alliansregeringen och att beslut om att införa lagen kom torde inte tiden varit den begränsande faktorn. Frågan som då måste ställas är om planering inför införandet har skett på ett ändamålsenligt sätt av relevanta myndigheter och aktörer och om de problem som lyfts fram hade kunnat undvikas genom en bättre hantering av ärendet. Baserat på ovanstående önskar jag fråga socialminister följande: Kommer den nationella läkemedelslistan att träda i kraft i enlighet med beslut och om inte, vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att beslut verkställs på bästa sätt och ?
fr · H8112537 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2537 Rätten till organiserade fritidsaktiviteter för barn och unga under pandemin av Kopparklint (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrottsrörelsens utmaningar att värva och inspirera barn och unga i övre tonåren har blivit allt större under pandemin. Man har identifierat avsevärda risker för att en del ungdomar hoppar av och inte återvänder till idrotten. Andra viktiga aspekter är att idrotten, förutom att bidra med pulshöjande aktivitet, även ger barn och unga rutiner och vanor som de kan bära med sig in i vuxenlivet. Detta lyfter bland annat i den senaste rapporten, Alla tar ju inte ansvar. I undersökning bland skolbarn framkom att av de barn som hade en organiserad fritidsaktivitet innan pandemin upplevde att denna hade förändrats. i läns lägesbild visar att det bland kommuner funnits en oro för att fritidsaktiviteter ställts in. De barn som träffat berättar också om bristen på fritidsaktiviteter. Att inte få träffa kompisar och att tillbringa framför skärmar leder till större psykisk ohälsa. Detta får även negativa effekter för barns fysiska hälsa. Barnen upplever också en frustration inför de olika besked som getts om vilka fritidsaktiviteter som kan bedrivas och hur. Några nya initiativ har startats för att erbjuda barn en fritidsaktivitet. Ett exempel är Rädda Barnens Digifritids, där barn kan hänga för att leka och lära sig nya sake men också mötas i sin oro och få stöd och lotsning till trygga vuxna, men det är långt från tillräckligt. En konsekvens av detta är att barn har haft färre vuxna runt sig som kan agera som ögon- och öronöppnare när saker och ting inte står rätt till. Misstänkta missförhållanden anmäls i mindre utsträckning, och färre barn upptäcks och får hjälp. Inom skola, öppen ungdomsverksamhet etcetera handlar det om att yrkesgrupper som har anmälningsplikt har mindre kontakt med barnen. Beslut som tagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarliga konsekvenser för barn . Det är hög tid att dra lärdomar av pandemin och de konsekvenser som den medför för barnen, som har blivit alltmer lidande. Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. Skyddsnätet har brustit. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Hur ämnar ministern verka för att barn och unga ska få tillgång till organiserade fritidsaktiviteter under pandemin?
fr · H8112538 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2538 Möjlighet för fler idrottsförbund att bli medlemmar i av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrott och föreningsliv är viktiga delar av våra liv och nödvändiga för samhällets positiva utveckling. Att regeringen fördelar medel till idrottsrörelsen via () är väl investerade pengar. Regeringen vill främja en god folkhälsa genom att fler rör på sig och deltar aktivt i idrottsföreningar. När antalet idrottsförbund som söker medlemskap i blir fler ökar konkurrensen om de tilldelade medlen. Om det inte finns någon koppling mellan antalet medlemsförbund i RF och att anslagen från regeringen ökar i samma grad blir incitamenten för redan befintliga medlemmar i att släppa in nya i gemenskapen ganska svaga. Idrottsrörelsen har många utmaningar som kräver långsiktiga satsningar. För att RF och dess medlemmar ska kunna fortsätta utveckla sitt arbete – till exempel som integrationsmotor och att stärka idrottsföreningens betydelse på landsbygden – som fler idrotter kan välkomnas i gemenskapen och åtnjuta det generella statliga anslaget behöver anslagstilldelningen ses över. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att förändra modellen för anslagstilldelning till så att incitamenten att välkomna fler idrottsförbund ökar?
fr · H8112539 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2539 Utställningspark i för att kränka armenier av (SD) till Utrikesminister (S) I huvudstad öppnade man en utställningspark tillägnad det senaste kriget mot och . I ”parken” visar man upp beslagtagen armenisk militärutrustning och skyltdockor föreställande armeniska soldater på ett förnedrande sätt. Det framgår av publicerade videor och bilder från ”parken” att utställningen är utformad för att öka och uppmuntra hat och fiendskap mot befolkningen i och armenier i . Utställningen kränker minnet av de armeniska offren från kriget men även deras familjers värdighet. Personliga tillhörigheter från dödade armeniska soldater visas medvetet upp, och det kommer givetvis att orsaka ytterligare lidande för deras familjer. De azerbajdzjanska myndigheterna visade också scener av armeniska fångar i den öppnade ”parken”. Detta är förkastligt mot bakgrund av att man, i strid med internationella mänskliga rättighetskrav, olagligt fortsätter att hålla armeniska soldater och civila fångna i . På azeriska sociala medier har man välkomnat och uppmuntrat presidents initiativ om ”parken”, och kommentarerna vittnar om uppenbart hat och fientlighet mot armenier. Öppnandet av en sådan ”park” bekräftar också det institutionella hat som finns mot armenier i och den statliga propaganda som förs för att uppmuntra till hatet. Statssponsrad fientlighet var anledningen till att den azerbajdzjanska militären så brutalt kunde tortera och döda armeniska militärer och civila, utan att ens tänka tanken på vad de gjorde sig skyldiga till. De var i stället övertygade om att de bara skulle få beröm för sina ageranden. Och så verkar tyvärr också vara fallet. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att göra någon form av markering mot det oacceptabla i att öppna en sådan utställningspark som man nu gjort i , och i så fall på vilket sätt?
fr · H8112540 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2540 90 000 återvändande av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Statsrådet har vid ett flertal tillfällen i kammaren och annorstädes uttalat att cirka 90 000 utlänningar återvänt till sina hemländer efter att ha fått avslag på ansökan i . Varifrån kommer denna siffra? Vilka omfattas av denna siffra? Innebär siffran att svenska myndigheter verkställt så många utvisningar, eller ingår också avvisningar vid svenska gränsen? Ingår självmant återvändande eller endast tvång? Är det avslutade återvändandeärenden, eller också verkställda utvisningar hos polisen? Ingår exempelvis besöks- eller tillståndsärenden, eller asylärenden? Ingår Dublinöverföringar och förlängningsärenden, eller brottsärenden? Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka kriterier och vilka avgränsningar har ministern använt för att komma fram till siffran 90 000, och hur motiverar han det?
fr · H8112541 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2541 Upphävda uppehållstillstånd och återsändande av syrier av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen rapporterar om att hundratals syriska flyktingar i nu kommer att få sina uppehållstillstånd upphävda och att de ska skickas tillbaka till under de kommande månaderna. Det sa nämligen den socialdemokratiska statsministern i en partiledardebatt i . har bedömt att flera områden runt den syriska huvudstaden nu är tillräckligt säkra för flyktingar att återvända hem. Och det är därför syrier från dessa områden får uppehållstillstånden indragna. Det var ordföranden för , , som frågade om statsministern går med på att flyktingar ska skickas tillbaka om deras hemland anses vara säkert. S-ledaren och statsministern svarade: ”Jag delar analysen helt. Och jag tycker att det är lika logiskt som det är uppenbart. Om du är flykting beror det på att du har ett behov av skydd. Och om detta behov försvinner för att du inte förföljs individuellt eller det inte finns några allmänna omständigheter som kräver skydd, så måste du naturligtvis återvända till det land du kommer från. Och använd sedan pausen, freden och de möjliga kompetenser du har fått i för att bygga ditt eget hemland. Det borde ha varit grunden för den danska flyktingpolitiken från början.” Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Delar ministern den danska statsministerns uppfattning, och kommer att agera i likhet med , och om inte, varför?
fr · H8112542 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2542 pandemihantering av (SD) till Socialminister (S) kom svaret på en skriftlig fråga (2020/21:2103) från undertecknad om komposition där ministern fick frågan hur hon såg på sammansättning beträffande ansvarsområden och expertis, och om vi kunde förvänta oss att ministern verkade för en förändring av detta. Denna fråga skickades till regeringen mot bakgrund av att den främsta expertisen försvunnit från , vilket kan vara en bidragande orsak till kompletta misslyckande rörande bekämpningen av covid-19. Svaret från socialminister var nej. Statsrådet har också återkommande sagt att har varit välfungerande under pandemin, och detta trots att statistiken över döda och svårt sjuka talar sitt tydliga språk och trots omfattande kritik från respekterade och välmeriterade experter världen över. Undertecknad ville därför i en ny skriftlig fråga (2020/21:2449) ha svar på vad socialministern menar när hon anser att myndigheten är välfungerande och hur ministern motiverar att inga förändringar är påkallade. Svaret på denna tämligen enkla fråga uteblev, när socialministerns skriftliga återkoppling publicerades . Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister återigen svara på frågan: Vad i arbete under pandemin menar ministern pekar på att myndigheten är välfungerande, och hur motiverar ministern att inga förändringar är påkallade?
fr · H8112543 · 2021-04-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2543 Avveckling av den svenska insatsen i av (SD) till Försvarsminister (S) har meddelat att man kommer att kalla hem landets samtliga soldater från till . har också meddelat att man följer exempel. medgav att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 200 personer till förfogande till och med för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) i . Av denna anledning vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att nu ta initiativ till att avveckla den svenska insatsen inom RSM?