ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122289 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2299 av (M) Stöd vid sällsynta sjukdomar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att sjukdomar som bland annat ME/CFS blir kända och hanteras inom ramen för så att enskilda inte behöver kämpa för att få sin sak prövad utan kan få hjälp och stöd på ett enkelt sätt. Diagnosen ME/CFS innebär ofta svårt lidande för den individ som drabbas, men också för de berörda anhöriga. Det är viktigt att dessa individer får det stöd och vård som krävs. har fått regeringens uppdrag att se över kunskapsläget och bedöma förutsättningarna för att stödja vården med kunskapsstöd och försäkringsmedicinskt beslutsstöd, avseende diagnosen ME/CFS. Inom ramen för uppdraget har SBU gjort internationell forskningsgenomgång. Av slutrapportering framgår att kunskaperna om diagnosen är bristfälliga. Därför kan inte några allmänna riktlinjer för behandling, rehabilitering eller sjukskrivning utarbetas. Utifrån nuvarande evidensläge är det av central betydelse att de insatser som görs för varje patient med diagnosen ME/CFS eller liknande symtombild individanpassas och utvärderas, enligt . Vårdgivaren behöver vara lyhörd och ta hänsyn till patientens hela sjukdomsbild och vårdbehov. Det kan vara svårt för personer med kriterie- eller symptombaserade så som ME/CFS att få sjukpenning. Delvis kan detta hänga samman med svårigheterna för läkare att leverera de uppgifter som har efterfrågats av . och har därför fått i uppdrag att utveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården, bland annat gäller detta handläggningen av symptombaserade diagnoser. och har vidtagit viktiga åtgärder som har betydelse för individer med symptom och kriteriebaserade diagnoser så som ME-diagnos. Bland annat har det tydliggjorts att vissa sjukdomstillstånd och besvär kan vara svåra för läkaren att verifiera objektivt genom undersökningsfynd. Att de medicinska underlagen saknar så kallade objektiva undersökningsfynd är inte avgörande för bedömning av rätten till sjukpenning. Myndigheterna har dessutom fått i uppdrag att säkerställa att vidtagna åtgärderna får genomslag i handläggningen. Med utgångspunkt i SBU:s och rapporter om ME/CFS har haft seminarium för de försäkringsmedicinska rådgivarna i syfte att skapa samsyn kring diagnosen. Utgångspunkten är att inte ifrågasätter diagnosen som ligger till grund för de intyg som utfärdas hos vården. gäller nya regler i sjukförsäkringen. Den bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete som ska ske efter dag 180 i sjukfallet ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Den som är sjukskriven får därigenom bättre förutsättningar att hinna genomgå vård, behandling och rehabilitering för att kunna återgå i arbete. Till skillnad från de tidigare reglerna gäller det nya beviskravet även symtombaserade diagnoser så som ME/CFS. Sjukförsäkringen ska vara begriplig och ge trygghet. Alla grupper är lika skyddsvärda. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på att de får sjukpenning så länge de inte kan arbeta.
frs · H8122291 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2291 av (M) Utvecklingen på har frågat mig hur jag har agerat i mina kontakter med företrädare för med anledning av den försämrade utvecklingen på . Regeringen följer den politiska utvecklingen på och debatten som dominerats av frågor kring korruption och respekten för rättsstatens principer samt mediefrihet. Regeringen uppmärksammar kontinuerligt situationer där t.ex. inskränkningar i rättsstaten eller i yttrande- och åsiktsfriheten sker. Detta görs i såväl multilaterala fora som i bilaterala relationer. Respekten för rättsstaten är en grund för EU-samarbetet och regeringen verkar därför för att de verktyg som står till EU:s förfogande för att värna rättsstaten används och utvecklas.
frs · H8122292 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2292 av (M) Importmomsen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet med inlåsningseffekter av importmoms som kan uppstå vid import av varor. Vid import av varor där tullagstiftningen inte har följts kan det i vissa fall uppkomma situationer där ett annat företag än det som äger varorna får betala importmomsen till och att varken detta företag eller företaget som äger varorna får göra avdrag för momsen. I dessa fall blir importmomsen därmed en kostnad. hemställde om att regeringen ska införa nya regler om avdragsrätt och återbetalningsrätt för importmoms i mervärdesskattelagen (1994:200) i syfte att åtgärda denna inlåsningseffekt. Ärendet bereds inom .
frs · H8122293 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2293 av (SD) Kinesisk aggression till havs har frågat mig om jag har engagerat mig i frågan om aggressioner och territoriella anspråk i , och om det kan förväntas att jag lyfter detta framöver. De stater som på olika grunder gör anspråk på olika öar och andra landformationer i är samtliga parter i . Denna konvention anger regler för gränsdragningar till havs och grunderna för en fredlig lösning av tvister. tillmäter stor betydelse till den viktiga principen om alla staters rätt att utnyttja internationella havsområden i enlighet med folkrätten, bland annat rätten till fri sjöfart. och EU verkar för fredlig konfliktlösning i enlighet med folkrätten i alla internationella sammanhang. måste liksom alla stater efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. Regeringen verkar för en fortsatt tydlig EU-gemensam Kinapolitik.
frs · H8122294 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2294 av (SD) Brist på vaccin mot covid-19 har frågat mig om jag bedömer att bristen på vaccin innebär att inte prioriterade grupper vaccineras som tidigare aviserats, och om jag avser ändra vaccineringsmålsättningen. Över 1 miljon svenskar har vaccinerats mot covid-19, trots problem med leveranser från tillverkarna. prioritetsordning ska följas och det vaccin som finns ska först till dem med störst behov av skydd mot covid-19. I takt med att leveranserna ökar kommer alla som vill vaccinera sig erbjudas vaccin. Såväl vaccinationstakten som regeringens och Kommuner och Regioners gemensamma målbild är avhängig pålitliga leveranser. Regeringen, och ser därför kontinuerligt över tidsplanen.
frs · H8122295 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2295 av (SD) Konsekvenser av militärkuppen för utvecklingssamarbetet i har frågat mig vad översynen av eventuella konsekvenser för utvecklingssamarbetet har resulterat i, och vilka vidare åtgärder jag avser vidta. Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i . Våldet mot civilbefolkningen har eskalerat snabbt och protesterna har mötts med dödligt våld. Tusentals politiker, demonstranter, journalister och aktivister har fängslats. Detta måste upphöra och ansvariga ställas till svars. Sida och FBA har utifrån gjorda översyner anpassat sina respektive verksamheter i till situationen. Verksamheten ska vare sig resurssätta eller legitimera det bakslag för demokratiutvecklingen som militärens maktövertagande har inneburit. Det är än mer angeläget att fortsatt värna civilsamhällets roll och de mest utsatta människornas situation. För EU:s del har steg tagits för att anpassa eller avsluta vissa stöd, som t.ex. budgetstödet och stöd till polisreform. Det finns i närtid inga planerade utbetalningar från EU till . har vidare bidragit till att andra multilaterala organisationer där ingår, som t.ex. FN och utvecklingsbankerna, vidtagit viktiga åtgärder för att inte resurssätta eller legitimera militären.
frs · H8122296 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2296 av (M) SJ och Mälardalstrafik har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera pendlarna att fullföljer sitt uppdrag så att det kommer att vara möjligt att ta tåget även på , Nyköpingsbanan, Sörmlandspilen och Uven. har beslutat att ska driva sin verksamhet affärsmässigt och på kommersiella grunder. är ett konkurrensutsatt bolag på en avreglerad marknad. Det statliga ägandet innebär inte att bolaget har större skyldigheter än dess privatägda konkurrenter under rådande pandemi. Förvaltningen av ska ske inom mandat och enligt regelverk om konkurrens och statligt stöd. Regeringen har inte möjlighet att bortse från kravet på affärsmässighet. Regeringen har ökat de generella statsbidragen till kommuner och regioner och lämnat riktade statsbidrag till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att de ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken under pandemin. som ett statligt ägt bolag ska agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Frågor om SJ AB:s avtal och relationer till kunder och avtalspartners är operativa frågor och således för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera. När det gäller att säkerställa trafikförsörjningen på regional nivå i är det regionerna och kommunerna som ansvarar för att tillgodose behovet av regional kollektivtrafik.
frs · H8122298 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2298 av (C) Ett nytt stickår har frågat mig när jag och regeringen kommer att presentera ett förslag om nytt stickår. Som anför har betänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) överlämnats och remitterats. Förslaget om det s.k. stickåret har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Vissa remissinstanser är positiva till förslaget. Andra remissinstanser är dock inte lika positiva och t.ex. avstyrker förslaget. För att förslaget ska kunna genomföras krävs att de kostnader det skulle innebära för staten finansieras. Ärendet bereds inom .
frs · H8122299 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2299 av (M) Fasta räntesatser för har frågat mig om jag ämnar bifalla hemställan om fasta räntesatser. har ställt frågan med anledning av Totalförsvarets forskningsinstituts rapport är det bråttom! – En studie om infrastrukturförsörjning under Försvarsmaktens tillväxt 2021–2030 som hänvisar till budgetunderlag –2023. Myndigheten har i budgetunderlaget –2023 inte hemställt om att tillåtas säkra upplåning med fasta räntesatser. I det nämnda budgetunderlaget redogör myndigheten övergripande för hur myndigheten hanterar sin styrning av låneportföljen. Detta är dock en deskriptiv text och inget formellt äskande.
frs · H8122300 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2300 av (M) organisatoriska hemvist har frågat mig om varför ett beslut om vilket departement ska tillhöra fattades på statssekreterarnivå. har ställt frågan med anledning av Totalförsvarets forskningsinstituts rapport är det bråttom! – En studie om infrastrukturförsörjning under Försvarsmaktens tillväxt 2021–2030. Regeringen har i förordningen (1996:1515) med instruktion för beslutat om fördelningen av regerings- och förvaltningsärenden mellan departementen. Av instruktionen framgår att förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden fördelas mellan departementen på det sätt som anges i bilagan till förordningen (12 §). Av bilagan framgår också till vilka departement myndigheter och andra organ hör. Enligt bilagan sorterar under . Detsamma gäller för förvaltningsärenden som bl.a. avser köp och försäljning av statens mark och byggnader, liksom förvaltning av statens mark, byggnader och egendom i övrigt, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement. En bakgrund till att – och även – sorterar under är principen om att fastighetsförvaltningen ska vara skild från brukandet av lokaler och mark, vilket är en av principerna som slogs fast när beslutade om en ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m. och som alltjämt råder (se prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123). Syftet med att skilja på förvaltning och brukande är att tillgodose och balansera både brukarnas och de förvaltande parternas perspektiv. organisatoriska tillhörighet är reglerad i instruktionen för och något ytterligare beslut i frågan finns inte.
frs · H8122301 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2301 av (M) Tidsplanen för etableringar av nya regementen har frågat mig om jag har för avsikt att säkerställa att beslut gällande tidsplan för återetableringar följs och i så fall, på vilket sätt. Regeringen har beslutat om inriktning för Försvarsmakten –2025. Regeringens beslut är i överenstämmelse med vad regeringen föreslagit till i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och vad med anledning av denna beslutat (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Regeringen har tagit emot Försvarsmaktens budgetunderlag . I underlaget framgår Försvarsmaktens planering för att återinrätta (K 4) i , Dalregementet (I 13) i , (I 21) i med utbildningsdetachement i , (Amf 4) i och flygflottilj (F 16) i som egna grundorganisationsenheter . Bergslagens artilleriregemente (A 9) i föreslås återinrättas . Försvarsmaktens planering följer därmed vad regeringen framfört till i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 samt i regeringens beslut om inriktning för Försvarsmakten –2025. Att inrätta nya regementen och flottiljer är strategiskt långsiktiga och viktiga beslut och den planering som redovisats kommer att innebära ett avsevärt starkare försvar såväl till 2025 som till 2030 i enlighet med försvarsbeslutet. Försvarsmaktens budgetunderlag kommer att analyseras och beredas inom . Regeringen återkommer till i budgetpropositionen om hur genomförandet av försvarsbeslutet fortlöper.
frs · H8122302 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2302 av (M) Jaktbrott har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polis och åklagare har rätt förutsättningar att arbeta med misstänkta jaktbrott på ett rättssäkert sätt. Inledningsvis vill jag betona att var och en gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet enligt regeringsformen. Yttrandefriheten, innefattande bland annat friheten att uttrycka sina åsikter, har en lång och stark ställning i och utgör en hörnsten i den svenska demokratin. När det gäller förutsättningarna att utreda brott är det av stor vikt att polis och åklagare har effektiva utredningsverktyg och tillräckliga resurser. Detta gäller för såväl jaktbrott som andra brott. Frågan om effektiva utredningsverktyg för de brottsbekämpande myndigheterna är högt prioriterad för regeringen. Regeringen arbetar löpande med att utvärdera och effektivisera myndigheternas utredningsverktyg. Regeringen har tillfört resurser till och i syfte att bl.a. förbättra myndigheternas förutsättningar att utreda brott. Det kan också framhållas att har gjort en översyn av hur hanteringen av grova jaktbrott kan förbättras och effektiviseras. I det arbetet har , länsstyrelserna och varit delaktiga. Resultatet kommer att sammanfattas i en handbok som bedöms kunna bli klar .
frs · H8122304 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2304 av (M) och tobaksförsäljning har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att, genom exempelvis förändringar i regleringsbrev eller annan lämplig åtgärd, förändra agerande mot enskilda försäljningsställen så att dessa kan ägna sig åt sin kärnverksamhet i stället för resurskrävande juridiska processer. Regeringen beslutade kommittédirektiv till en översyn av vissa frågor på tobaksområdet (dir. 2020:9). Utredaren har bland annat haft i uppdrag att lämna underlag till regeringen för att hantera de tillkännagivanden som gjorde i samband med att lagstiftningen om tobaksprodukter behandlades . Fram till dess att nya bestämmelser finns på plats får det ankomma på rättstillämpningen att pröva vilken typ av marknadsföring som är tillåten vid internetförsäljning av tobaksvaror enligt gällande lagstiftning. Den dom från Patent- och som meddelades och som handlar om marknadsföring av tobak på nätet, vilken hänvisar till, är ett exempel på att det också sker i praktiken. Jag som enskilt statsråd eller regeringen bör inte, med hänsyn till förvaltningens självständighet, ha synpunkter på tillämpning av lag. redovisade ovan nämnda utredning sitt uppdrag. Jag kommer att noga följa det fortsatta arbetet.
frs · H8122305 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2305 av (SD) Rapporteringsplikten för företag har frågat mig om jag anser att beslut kommer att gagna arbetsmiljöarbetet inom svenska företag eller om jag vidtar några åtgärder. Skyldigheten för arbetsgivare att utan dröjsmål anmäla allvarliga tillbud, det vill säga händelser som inneburit allvarlig fara för liv och hälsa, till finns i arbetsmiljölagen. Samma lagkrav har gällt under pandemin som tidigare ifråga om när och vad arbetsgivarna ska anmäla som ett allvarligt tillbud. Arbetsmiljölagen ställer också krav på att arbetsgivare ska bedriva ett lokalt aktivt förebyggande arbetsmiljöarbete, där arbetsgivare tillsammans med arbetstagare och skyddsombud undersöker, riskbedömer, åtgärdar och följer upp arbetsmiljöarbetet regelbundet. har det varit en kraftig ökning av antalet coronarelaterade anmälningar. Det visar på att det finns reella smittrisker och att människor faktiskt har utsatts för smittrisk på arbetsplatserna. Detta måste alla arbetsgivare ta på största allvar. Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. information om arbetsmiljöarbetet under coronapandemin har av vissa arbetsgivare tolkats som att arbetsgivaren behöver gå tillbaka i tiden och utreda händelser. har förtydligat att så inte är fallet. Om en arbetsgivare får kännedom om en coronarelaterad händelse som inträffat tidigare, som kan ha inneburit en risk för arbetstagares liv och hälsa, så ska det utredas och eventuellt anmälas. Om arbetsgivaren efter sin utredning är osäker på vad som hänt, eller vad som orsakat tillbudet i arbetet, kan arbetsgivaren informera om det i sin anmälan. Det är viktigt att allvarliga tillbud inte enbart ses som något som ska anmälas till utan att det även är ytterst viktig information för arbetsgivaren i det lokala förebyggande arbetsmiljöarbetet. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har en höjd ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken varit en viktig prioritering. Regeringen har beslutat om en ny arbetsmiljöstrategi –2025 som innebär en politik för trygghet, utveckling och god hälsa på jobbet. Under hela pandemin har jag haft en nära dialog med arbetsmarknadens parter om bland annat behovet av ytterligare åtgärder. träffade jag arbetsmarknadens parter och för att diskutera vilka eventuella åtgärder som kan vidtas för att minska smittspridningen av sjukdomen covid-19 på arbetsplatser. Jag kommer att följa frågan noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs .
frs · H8122306 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2306 av (SD) Konsekvenser av försenade utbetalningar har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att påskynda utbetalningarna till företag inom besöksnäringen. Sedan utbrottet av den pågående pandemin har regeringspartierna, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att lindra effekterna för jobb och företag. Bland åtgärderna finns det förstärkta stödet vid korttidsarbete, så kallad korttidspermittering. Syftet är att drabbade företag ska kunna behålla sin personal genom krisen och vi ser att stödet för korttidsarbete i hög utsträckning går till besöksnäringen. har meddelat att ansökan om stöd för korttidsarbete återigen kommer att öppna och att utbetalningarna kommer att ske . För att skynda på handläggningen har rekryterat över 200 nya handläggare sedan början på 2021 och har fått ytterligare i extraändringsbudget 5 för att bl.a. korta handläggningstiderna. Parallellt med korttidsstödet finns det andra stödåtgärder att ansöka om, däribland omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, kreditgarantier (företagsakuten) och likviditetsstöd via skattekontot, där anstånd med inbetalning av skatt har beviljats med . För att rädda fler jobb och företag har regeringen även föreslagit att flera stöd förlängs juni ut.
frs · H8122307 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2307 av (M) Stämmor har frågat mig om jag är beredd att tillsätta en utredning för att ta fram permanent lagstiftning om digitala stämmor och åtgärda de problem som upplevs kring så kallade poststämmor. Spridningen av covid-19 har medfört att samhället befinner sig i en extraordinär situation. De tillfälliga reglerna för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor togs fram genom ett mycket snabbt lagstiftningsarbete, där alla led i lagstiftningskedjan genomfördes på . har särskilt uppmärksammat goda lagstiftningsberedskap på området. Möjligheten att hålla en stämma där aktieägarna respektive medlemmarna inte har rätt att närvara, utan i stället får utöva sin rösträtt enbart genom poströstning, infördes i den tillfälliga lagen som ett komplement till digitala stämmor. I propositionen bedömde regeringen att digitala stämmor av praktiska skäl kan vara svårare att genomföra för bolag och föreningar med ett stort antal aktieägare eller medlemmar, eller som har begränsade resurser. Frågetecken kring om tillgången till tekniska lösningar för digitala stämmor skulle vara tillräcklig för att möta behovet var också ett skäl (se prop. 2019/20:163 s. 18). Att inskränka aktieägarnas och medlemmarnas rätt att närvara vid stämman är ett stort ingrepp i grundläggande associationsrättsliga principer, som inte hade varit tänkbart under normala omständigheter. Det ligger i sakens natur att en stämma som hålls med enbart poströstning inte kan fylla sin fulla funktion som mötes- och diskussionsforum. Därför infördes olika skyddsmekanismer, som rätten för en minoritet av aktieägare eller medlemmar att få ärenden av alla slag uppskjutna till en fortsatt stämma, där det går att delta i stämman på andra sätt än enbart genom poströstning. De tillfälliga reglerna gäller . I pågår en utvärdering av reglerna, där bl.a. frågan om möjligheten att införa permanenta regler om digitala stämmor ingår. Som ett led i arbetet har departementet bjudit in berörda företag, organisationer och myndigheter till samråd. Resultatet av utvärderingen kommer att ligga till grund för regeringens ställningstaganden.
frs · H8122308 · 2021-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2308 av (M) Framtidens järnvägsunderhåll har frågat mig om jag kommer verka för att regeringen ska lämna en proposition med förslag på området, eller om regeringen enbart ska fatta ett regeringsbeslut med uppdrag till . Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras (dir. 2018:24). Därefter har regeringen beslutat om ett antal tilläggsdirektiv till utredaren. Utredningen redovisade sina förslag . Utredarens förslag har remissbehandlats och bereds i .