ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111587 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1587 Djurköpare och djurens bästa av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Vid en försäljning av en häst har säljaren extra ansvar att bevisa att hästen inte har några fel vid köpets övergång. Frågan är hur många hästar som är helt perfekta om man tittar på alla röntgenplåtar och vilken relevans eventuella röntgenfynd har på användandet av djuret. vittnar säljare om att köpare går fria från ansvar från att ge hästen den omvårdnad som hästen behöver. Köparen missköter helt enkelt hästen, oftast på grund av okunskap och bristande erfarenhet. förstår inte alla nyblivna hästägare vilket arbete det är att äga en häst. Om hästen stallas in i egen lokal och inte tillsammans med andra hästar vars ägare har adekvat kunskap och erfarenhet så är riskerna större. Detta vittnar många veterinärer om. När man kommer till en hästköpare som inte har tagit hand om hästen på korrekt sätt och det har uppkommit skador som man skyller på säljaren och man vill ”reklamera” hästen har säljaren i princip inte något att säga till om. Ord står då mot ord. betalar hästen ett hårt pris med sitt välbefinnande och i många fall sitt liv då luckor i konsumentlagen leder till utdragna rättsprocesser. I en tvist har nämligen köparen hästen kvar i sin ägo och har inte förmågan eller viljan att ta om hand om den på rätt sätt. I stället väljer man då att avliva hästen, och det kan utgå försäkringspengar om det finns en sådan fullförsäkring. Veterinärer vittnar också om att dessa fullförsäkringar skapar ett incitament för hästägare att vilja nyttja desamma och få hästen avlivad. Det är otydligt vilket ansvar köparen har för att ta hand om hästen på rätt sätt och då även under den rättsprocess som kan pågå . Vad händer om köparen brister i hästens omvårdnad, exempelvis rider den på fel sätt eller inte håller den i trim så att den är i gott skick för att bära en ryttare? De flesta vana hästägare vet hur viktigt det är att träna och bygga upp muskulaturen på en häst men också hur snabbt det går att bryta ned densamma om man inte kontinuerligt tränar den. Man vet också hur viktigt det är att vikten på hästen fördelas korrekt på ryggen så att det inte blir slitskador på frambenen. Tyvärr är inte alla som köper en häst vana eller ansvarstagande, och på grund av handhavandefel råkar många hästar ut för omfattande skador och får lida. Att missköta en häst påverkar hästen förvånansvärt snabbt. En annan orimlighet är att säljaren inte har någon möjlighet att träffa djuret eller kontrollera djuret via ombud så länge djuret finns hos köparen. Rimligt vore att säljaren har rätt att personligen träffa djuret eller via ombud, till exempel en veterinär, besikta vilket skick djuret är i när djuret är hos köparen. Köparen kan med nuvarande lag gravt missköta ett djur men ändå gå skadefri på djurets bekostnad. Det är oerhört viktigt att svenska lagar utformas och harmoniseras med varandra så att djuren skyddas och inte utsätts för onödigt lidande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förebygga och motverka djurköpare som inte sätter djurens bästa först?
fr · H8111588 · 2021-02-02 00:00:00 — Fråga 2020/21:1588 EU:s klassning om hållbarhet och kollektivtrafiken av (SD) till Statsrådet (MP) förslag till hållbarhetsklassning för att vägleda och styra investeringar i hållbar riktning (den så kallade taxonomin) skapar oro inom kollektivtrafiksbranschen, vilken har satsat stora resurser på att ställa om till miljövänligare drift. till hela landet ligger andelen upphandlad busstrafik som drivs med biodrivmedel på . ökar elektrifieringen av bussflottan och fler och fler köper in helelektriska bussar för stadstrafik. Svensk busstrafik har överträffat både svenska och europeiska mål för att ställa om till en hållbar transportnäring. För transportnäringen innebär förslag till taxonomi ett dråpslag. Exempelvis innebär förslaget att företag klassas som hållbara endast om samtliga fordon byts ut mot elfordon . Att byta ut välfungerande och redan klimatsmarta fordon skulle ha negativa miljökonsekvenser, som det rimmar illa med en ekonomiskt hållbar utveckling. För att öka attraktiviteten för kollektivtrafiken behövs fler avgångar, fler nya linjer och större möjligheter att kombinerade resor där man kan byta mellan olika kollektivtrafiklösningar, och allt detta till rimliga priser. Kommissionens krav på omställning motarbetar, inte minst av kostnadsskäl, en sådan strävan. Infrastrukturdepartementet har informerat trafikutskottet om EU:s taxonomi, och uppfattningen var att regeringen inte var nöjd med utformningen av den delegerade akten för EU:s taxonomi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att tydligt agera för att i rådet få gehör för att det liggande förslaget till taxonomi i dess nuvarande utformning kan motverka målen med miljöarbetet?
fr · H8111589 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1589 Polisanställdas utsatthet relaterad till tjänsten av (M) till Statsrådet (S) Brå skriver i rapporten i Polisanställdas utsatthet relaterad till tjänsten att det sammantaget är av de polisanställda som uppgett att de har utsatts för ett eller flera påverkansförsök . Med otillåten påverkan menas olika former av påtryckningar som syftar till att påverka myndighetsanställda i deras tjänsteutövning. Ett rättssamhälle förutsätter att myndigheternas anställda tillåts utföra sitt uppdrag, vilket försvåras om de utsätts för exempelvis trakasserier, hot, våld eller skadegörelse. Det är vanligt att de utsatta till följd av påverkan förändrar sitt beteende i privatlivet, men också att de byter eller lämnar sitt uppdrag. En annan vanlig konsekvens är att det fått dem att tveka inför en åtgärd, och det är nästan lika vanligt att det fått dem att undvika en arbetsuppgift. För de flesta utsatta är dessa konsekvenser inte enstaka företeelser. Exempelvis uppger tre av fem av de som bytt eller lämnat sitt uppdrag att de har gjort det , till följd av utsatthet. De allra flesta som utsatts och haft behov av stöd uppgav att de fått någon form av stöd av sin arbetsgivare, men mellan uppgav att de inte fått det stöd de behövde. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra stödet till de utsatta inom polisen så att färre lämnar sitt arbete inom myndigheten?
fr · H8111590 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1590 Återinförda skatter av (M) till Finansminister (S) överlämnade sitt betänkande SOU 2020:46 till regeringen. Kommissionen föreslår ett antal uppseendeväckande skatteförslag som skulle skapa och förvärra ett antal problem. Gåvoskatt och arvsskatt föreslås återinföras, liksom en ny fastighetsskatt. Det fanns många goda skäl till att dessa skatter en gång avskaffades. De slog orättvist hårt mot familjer och den enskildes ekonomi, och undergrävde förtroendet för skattesystemet. besked är tydligt: dessa skatter bör inte återinföras. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern, med anledning av den utredning som regeringen har tagit emot, för avsikt att införa någon form av ny gåvoskatt, arvsskatt eller fastighetsskatt?
fr · H8111591 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1591 Oanmälda och anmälda kontroller av småskaliga slakterier av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) De allra flesta djur i föds upp och slaktas på ett bra sätt. De övergrepp på djur som medierna har avslöjat på svenska gårdar och slakterier är avskyvärda och oacceptabla. Det visar också att nuvarande regelverk för att trygga djurens välfärd inte är tillräckliga. Enligt finns det cirka 170 små slakterier. Man gör planerade och händelsestyrda kontroller men det är näst intill omöjligt att kontrollera alla. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att minska riskerna för att djur utsätts för onödigt lidande på små slakterier?
fr · H8111592 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1592 Fusk och slarv inom välfärdssystemet av (M) till Statsrådet (S) Välfärdssystemen i saknar adekvat skydd; lönebidrag, assistansersättning, sjukersättning och tillfällig föräldrapenning är några exempel på områden där det förekommer ett omfattande fusk och slarv. Orsaken är bland annat brister på samordning och kontroller mellan myndigheter. Detta leder till att stora mängder skattepengar nu kommer i orätta händer. Pengar till välfärdssystemet går förlorade, och rapporter visar att det kan röra sig om . Problematiken är väl känd men fortgår ändå i denna oacceptabelt stora omfattning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska fusket och slarvet inom landets välfärdssystem?
fr · H8111593 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1593 Användning av snabbtester för covid-19 av Kopparklint (M) till Socialminister (S) började en kommun i att införa snabbtester på sina medarbetare inom vård- och omsorgssektorn. har man identifierat ett femtiotal medarbetare som varit smittade av covid-19 utan att de hade symtom. Hade inte dessa tester gjorts hade dessa personer gått till jobbet med risken att smitta äldre och personer med funktionsnedsättning. Med bakgrund i det vet vi att snabbtester för covid-19 med största sannolikhet kan stoppa upp smittspridningen av covid-19 och därmed rädda liv. Trots vetskapen om det och att ett snabbtest kostar med svar så går det oerhört långsamt att använda testerna fullt ut. ”Det är skillnaden mellan liv och död”, konstaterar de ansvariga cheferna på äldreboenden i ledare . Den stora frågan man ställer sig är varför inte regeringen köper in snabbtester så att man kan förse samtliga kommuners vård- och omsorgsboenden med det. Detta är en förhållandevis effektiv och billig åtgärd som räddar liv, och regeringen borde ta ansvar för att snabbtester köps in och snabbt sprids till kommuner och regioner. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att fler snabbtester kan användas inom vård- och omsorgssektorn och inom hälso- och sjukvården?
fr · H8111594 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1594 Militärkuppen i av (L) till Utrikesminister (S) Tidigt genomfördes en militärkupp i . Landets ledare , president och andra regeringspersoner har förts bort av militären och undantagstillstånd har utlysts. demokratiutveckling har alltför länge plågats av militärens påverkan. Landet har länge haft omfattande institutionella problem då militären kontrollerar flera delar av statsförvaltningen, och Aung har inte förmått stoppa folkmordet på rohingyerna. Att störta den sköra demokrati som trots sina brister fungerat måste bemötas kraftfullt av världens samlade demokratier. , och har valt att förminska händelsen genom att kalla det för en intern fråga, medan , och uppmanar till lugn och till dialog mellan militären och regeringen. Eftersom Asean är splittrat över hur situationen bör hanteras måste det internationella samfundet kliva in och spela en större roll. Jag välkomnade att utrikesministern var tidigt ute och fördömde kuppen. ordförande von der Leyen och EU:s utrikesrepresentant har även fördömt händelsen. Det är positivt att går i gemensam linje med resten av EU, men vi menar att fördömandet måste mynna ut i konkreta politiska åtgärder för att återställa folkvalda regering. bistånd till uppgick till föregående år. Parallellt har FN hotat att dra in bistånd till landet efter folkmordet på landets rohingyer. Liberalerna anser att bistånd till insatser som kan stärka demokratiutvecklingen i är av stor vikt förutsatt att insatserna är förankrade inom en bredare strategi gentemot militärjuntans inflytande över landet. och EU kan i egenskap av biståndsgivare och handelspartner påverka utvecklingen genom att kraftfullt markera mot landets demokratiutveckling och villkora ytterligare stöd och samarbete. Den breda uppslutningen i EU bakom fördömandet är positivt och tillhandahåller möjligheten till en bred uppslutning för att ta utrikesministerns fördömande ett steg längre. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta åtgärder är ministern och regeringen beredda att vidta för att motarbeta militärjuntan och främja landets demokratisering?
fr · H8111595 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1595 Militärkuppen i av (SD) till Utrikesminister (S) genomförde militären I en militärkupp och utlyste undantagstillstånd i landet. greps landets statskansler, . Även landets president, , och ett icke angivet antal medlemmar ur regeringen fördes bort från sina hem i gryningsräder, liksom flera ministrar på regional nivå. Militären hävdar, som en anledning till kuppen, att valfusk förekommit i höstens val, och kuppen skedde innan landets nyvalda parlament var tänkt att sammanträda . kommer uppgifter om att militären, som har inflytande över politiken genom sina generaler, är rädd för att mista sitt inflytande genom ökad demokratisering av landet. Både FN och har gått ut och fördömt militärens agerande och kräver att de folkvalda ledarna ska släppas fria. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av militärkuppen i ?
fr · H8111596 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1596 En säker strömförsörjning till hushållen av (C) till Statsrådet (S) Tusentals hushåll och ett stort antal företag och offentliga verksamheter i har redan under årets första månad drabbats av omfattande strömavbrott, några upp till . har avbrotten kunnat åtgärdas snabbt, andra gånger har strömavbrotten blivit långvariga. Hus har blivit utkylda och människor har tvingats från sina hem till alternativa boenden. Orsaken till strömavbrotten är trasiga elledningar. Det är ett känt faktum att kraftiga vindar, nedfallna träd och stora snömängder tynger ned elledningarna, vilka ger upp för trycket och i förlängningen gör hushåll och samhällen strömlösa. Att det snöar i och i synnerhet i kommer inte som någon överraskning för någon. Inte heller att det regelbundet faller stora mängder snö . Det som däremot oroar är att trots denna kunskap så upprepar sig samma problem med långa och återkommande elavbrott år . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka sätt arbetar regeringen för att säkerställa en kontinuerlig strömförsörjning till hushåll, företag och andra verksamheter?
fr · H8111597 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1597 Medel till nya isbrytare av (SD) till Infrastrukturminister (S) brottas med ekonomiska utmaningar, och framtida prognoser ser inte hoppingivande ut. Regeringen har ett uttalat mål om att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart. har kapacitetsproblem medan sjöfarten har goda förutsättningar att kunna frakta mycket mer gods. Det finns en hel del åtgärder som måste till för att sjöfarten ska bli ett tillräckligt konkurrenskraftigt transportslag, men det mest akuta är att införskaffa nya isbrytare. De nuvarande isbrytarna är i stort behov av att bytas ut. Enligt myndigheten kan kostnaden för att anskaffa nya inte hämtas hem genom en höjning av avgifter eller på annat sätt rymmas inom budget, utan kräver ett tillskott från ägarna. menar att finansieringen av nya isbrytare, samt driften av dessa, bör finnas med i kommande nationell trafikplan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att överväga att i inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplaneringen för perioderna 2022–2033 och 2022–2037 tillföra medel till nya isbrytare?
fr · H8111598 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1598 Licensjakt på gråsäl av (M) till Statsrådet (S) beslutade om licensjakt på gråsäl. Beslutet innefattade att totalt 2 000 gråsälar skulle få fällas till och med . har tiden för licensjakten löpt ut, och av den beslutade kvoten har endast hälften av gråsälarna skjutits. Detta är ett problem ur flera perspektiv. Födobrist har orsakat att sälar magrar av och till och med svälter ihjäl, medan yrkesfisket är bekymrat över att den stora stammen går hårt åt fisk och fiskeredskap. Mer måste göras, då sälen saknar naturliga fiender. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att öka jakten på gråsäl i syfte att få en livskraftig men bättre balanserad sälstam i ?
fr · H8111599 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1599 Utredningar av bidragsbrott av (M) till Statsrådet (S) Vi vet att väldigt många bidragsbrott begås; det är för dålig kontroll och för lätt att fuska. har ökat antalet kontrollutredningar som beror på misstänkta bidragsbrott. Totalt utfördes 27 400 sådana utredningar , vilket var en ökning. Till stor del beror detta på att har skärpt sina rutiner och ökat kontrollerna, men också på ökad samverkan inom myndigheter och tips från allmänheten. Detta är bra. Men det skulle vara ännu bättre om fler av dessa utredningar ledde till polisanmälan och att de utreddes på ett sätt som ökade antalet som går till domstol. av förra årets utredningar, totalt 5 700, ledde till polisanmälan. Av dessa var det ungefär en femtedel, det vill säga , som sedan gick till lagföring, alltså cirka 1 40 ärenden. Så av de 27 400 utredningarna är det som leder till straff, vilket är alldeles för få. generaldirektör har föreslagit att myndigheten själv ska få utreda de misstänkta bidragsbrotten. Detta skulle underlätta för polisen och förmodligen leda till många fler domar. Allt detta skulle ha en preventiv verkan, då det blir offentligt när dom verkställs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att underlätta utredningarna i syfte att öka antalet dömda bidragsbrottslingar?
fr · H8111600 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1600 Långsiktiga spelregler för hästnäringen av Per Åsling (C) till Finansminister (S) Hästens betydelse i har förändrats från att ha varit ett nödvändigt hjälpmedel i jord- och skogsbruk och i armén, till att numera främst berika människors liv genom sport, fritid, motion och rekreation. Hästen används inom många olika områden, och enligt uppgift finns det över 350 000 hästar i landet, varav travhästar och företrädesvis ridhästar. Hästsektorn omsätter totalt över 30 miljarder och ger såklart även upphov till spridningseffekter på stora belopp. Hästnäringens utveckling och den bredd som finns innebär att det finns behov av en bred översyn av ett antal regelverk som verksamma inom näringen berörs av. Omfattande skatteregler som träffar hästnäringen behöver en genomgripande översyn. Regelverken måste vara utformade i linje med hur modern hästnäring bedrivs. Det finns en problematik i att hästnäringen inte har samma acceptans som andra gröna näringar. Hästen likställs inte med andra djur inom lantbruket, vilket visar sig i regler och myndighetstolkningar där hästen särbehandlas. Inte minst synen på hästar i EU:s gemensamma jordbrukspolitik behöver ändras för att hästföretagande ska värderas på samma sätt som annan djurhållning inom lantbruket. Med ett ökat antal hästar, fler individer engagerade inom sektorn och med olika syften att äga eller i olika former rida eller köra hästar, berörs allt fler av skattelagstiftningen och dess konsekvenser kring hästverksamhet. Gränsdragningen mellan hobby och näringsverksamhet är en av de mest frekventa hästfrågorna. Det har funnits behov av en bred översyn av skattelagstiftningen som berör hästnäringen i allmänhet. Ett exempel i närtid är otydlighet i lagstiftningen kring vad som ska anses vara privat verksamhet och näringsverksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa tydliga och långsiktiga spelregler för hästnäringen?
fr · H8111601 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1601 Hybrit och kvotplikt på stål av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) presenterade regeringen en första handlingsplan för en cirkulär ekonomi. Ett förslag tar upp kvotplikt på inblandning av en viss andel återvunnet material i nya stålprodukter. Kvotplikt kan vara ett effektivt styrmedel i många sammanhang i den cirkulära ekonomin., men då det gäller svensk stålproduktion kan det bli kontraproduktivt för att det redan finns en fungerande skrotning och ett effektivt återbruk av stål men även för innovationen som gäller fossilfri stålframställning och som är ett teknik- och miljösprång som är på gång. I har företagen med stöd av tagit initiativ för att påtagligt minska stålindustrins utsläpp av koldioxid. Initiativet är väl uppmärksammat, inte minst sedan statsministern invigde en pilotanläggning utanför . Syftet är att öka användningen av klimatsmart stål som tillverkas utan kol genom det så kallade . Men detta stål kommer att produceras av jungfruligt material, varför vi inte kan ställa krav på ökad inblandning av återvunnet stål. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer ministern att föra fram krav på kvotplikt på stål med tanke på att det kommer att medföra hinder för fossilfri stålproduktion?
fr · H8111602 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1602 Brinnande soptippar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) På flera platser i landet brinner sopdeponier med giftig rökutveckling. Detta till följd av att deponierna inte skötts på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Röken är hälsovådlig för våra vattentäkter och hälsovådlig att . Dessutom kan stora områden förgiftas och vattentäkter till mängder av människor förstöras. ser vi ansvariga kommunalråd som inte tar sitt ansvar för att sophanteringen sköts enligt gällande lagstiftning. Kommunerna är själva eller via kommunala upphandlingar ansvariga för kontrollen och hanteringen av sophanteringen. Därmed brister man i sitt kommunala ansvar. fortsätter dessa lokala miljökatastrofer, vilket kan äventyra människors hälsa . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern, som högsta ansvarig för miljöfrågorna i , att vidta för att stoppa detta?
fr · H8111603 · 2021-02-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:1603 Krisåtgärdernas faktiska storlek av (SD) till Finansminister (S) Regeringen har återkommande slagit sig för bröstet för de svenska krisstöd till näringslivet som kommit på plats i kölvattnet av pandemin. Näringsminister har sagt att det inte finns någon regering som har jobbat snabbare än den regering han själv ingår i. kan det konstateras att de svenska krisstöden inte sällan kom på plats senare än motsvarande åtgärder i jämförbara stater, och de svenska stöden även varit avsevärt mindre. Grannländer, , , och så vidare har alla fått stödpaket på plats som är större än de svenska – dessa stöd tycks också i högre utsträckning faktiskt ha betalats ut till de drabbade näringsidkarna. Trots detta har finansministern fortsatt att hålla fanan högt och menade hon att samtliga krisstöd till näringslivet totalt beräknas kosta . Det är naturligtvis en ofantlig summa pengar, men enligt är den långt ifrån överensstämmande med verkligheten. När har beräknat krisstöden bedömer de att näringslivsåtgärderna kommer att bli avsevärt billigare än beräknat och menar att endast 87 miljarder har använts. har i övrigt en rad synpunkter på stöden, exempelvis huruvida permitteringsstödet verkligen ska ses som ett rent företagsstöd eller inte. Alldeles oaktat kan det dock konstateras att det råder en enorm differens – skillnaden får anses ligga utanför felräkningsmarginalen. Det bör ses som anmärkningsvärt att skillnaden i beräkningarna är så stor och det torde även förefalla som att regeringen har misslyckats med att säkerställa att krisstöden faktiskt når ut till företagen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur kommer det sig att differensen mellan regeringens egna beräkningar och de från är så stor, och avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att en större andel av de utannonserade 374 miljarderna faktiskt når näringslivet?