ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911540 · 2021-12-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:540 Visit och den så kallade svemestersatsningen av (M) till Näringsminister (S) fick det statliga bolaget ett uppdrag att stödja svensk besöksnäring genom att få fler svenskar upptäcka allt har att erbjuda, det vill säga att få fler att semestra i . Insatsen ska bidra till en snabbare omstart av besöksnäringen med hänsyn till pandemin. I vårbudgeten tilldelades ytterligare medel för denna satsning som går under namnet ”svemestersatsningen”. Det finns naturligtvis mycket positivt i detta. Besöksnäringen är en viktig näring på landsbygden och också en viktig näring för att få många unga i arbete. Skapandet av nya jobb fick ett tvärt slut när pandemin slog till, och antalet löntagare i näringen har minskat med över 52 000 personer. I mitt hemlän handlar det om över 1 000 människor som har förlorat jobbet under pandemin. Men regeringen ger med ena handen och tar med den andra. Visit har fått tillskott för denna tillfälliga satsning men har i den andra änden fått minskade anslag, så totalt sett har Visit mindre pengar att röra sig med . Om regeringen verkligen vill stödja svensk besöksnäring och bekämpa den rekordhöga arbetslösheten borde anslagen inte minska. Jag vill med anledning av det ovanstående ställa följande fråga till näringsminister : Kommer regeringen och näringsministern att öka eller att fortsätta att minska anslagen till framöver?
fr · H911541 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:541 Bristfällig mobiltäckning av (M) till Statsrådet (S) Nedstängningen av 2G och sker nu successivt, basstation för basstation, för att vara klar . I början sker det långsamt på platser med bra 2G- och 4G-täckning, men allteftersom kommer utfasningen att ske snabbare. finns det områden i exempelvis glesbygden i och där mobiltäckningen är mycket dålig och där man tyvärr inte planerar att bygga några nya . har meddelat att man kommer satsa på utbyggnad i områden som helt saknar täckning eller bara har 2G och , och det är bra. Men det handlar framför allt om landets sju skogslän i norr, och nämns inte. Min fråga till statsrådet blir därför: Hur avser statsrådet och regeringen att motverka att mobiltäckningen är fortsatt dålig i glesbygd när 2G och stängs ned?
fr · H911542 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:542 Brottsprovokation som en möjlig arbetsmetod för polisen av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Utvecklingen i med skjutningar och sprängningar saknar internationell motsvarighet. Regeringens punktinsatser hjälper föga. Bevis för det utgörs av dagliga rapporter från medierna men framför allt brottsstatistiken. Gängkriminaliteten och dess revirkrig har inte bromsats. Socialarbetare och blåljuspersonal trycks ut från utsatta områden, där de utsätts för hot och våld av kriminella gäng som är verksamma där. Arbetsmiljön är under all kritik, och man kan fråga sig hur mycket våra samhällsbärande tjänstepersoner och deras nära och kära ska behöva stå ut med. För att krossa gängkriminaliteten som utvecklats i måste vi först och främst börja resonera utifrån aspekten att gängkriminalitet är en lukrativ affärsmodell och att vissa gängkriminella vill leva enligt denna modell. Vi måste se till att statusen de bär på, kör omkring i och bor i avlägsnas. Deras lojala nätverk måste luckras upp, och deras möjligheter till inkomst ska stoppas. Brottsprovokation som arbetsmetod bör tillåtas. För poliser är det förbjudet med brottsprovokation, medan bevisprovokation är tillåtet. För att skapa kraftfulla insatser mot gängkriminaliteten måste detta ändras. Brottsprovokation bör kunna vara ett möjligt arbetssätt för polisen i särskilda fall. Därför bör en metod utarbetas skyndsamt, där man också tittar på länder som använder sig av metoden . Allt i syfte att bekämpa grov kriminalitet som gängkriminalitet och organiserad brottslighet. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att utreda förutsättningarna för att kunna använda brottsprovokation som en möjlig arbetsmetod för polisen i fall med grov organiserad brottslighet?
fr · H911543 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:543 Tryggheten i rättegångar mot gängkriminella av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Åtskilliga vittnen känner rädsla och obehag inför att avlägga ett vittnesmål där grovt kriminella står till svars. Orsaken till det kan vara att vittnet och dess familjemedlemmar har blivit utsatta för påtryckningar, såsom trakasserier, misshandel och hot. Till följd av detta kan vittnet då avlägga sitt vittnesmål initialt men i nära anslutning till rättegången ta tillbaka det. Gängkriminaliteten håller i ett järngrepp. Många påstår att gängkriminaliteten är ett resultat av fattigdom, social utsatthet och bristande integration, vilket givetvis är bidragande faktorer. Men vi får inte glömma att dessa individer inte vill vara en del av vårt svenska samhälle, utan de har valt att leva ett kriminellt liv. Den kopplingen måste vi prata om. De uppfostrar också sina barn att gå i samma fotspår som de själva för att upprätthålla familjens kriminella nätverk. Tystnadskulturen är total, och familjen är nummer ett – inte lagar och regler. Svenskt vittnesskydd innan och under rättegångar bör stärkas upp ytterligare när det gäller ärenden som kan härledas till organiserad brottslighet. När man har bevittnat ett brott blir man kallad till förhör av polisen i utredningssyfte. Om åklagare väljer att driva det till åtal blir man som vittne kallad till rättegång dit man är skyldig att gå, annars blir man hämtad av polisen. Det kan också finnas en risk att man i väntrummet utanför rättssalen får sitta tillsammans med den åtalade, det vill säga den man ska vittna mot. När man väl är inne i rättssalen och ska avlägga vittnesmål är det heller inte ovanligt att det på åhörarplats sitter vänner, släkt och bekanta till de misstänkta som antingen är där för att påverka vittnen eller indirekt gör det genom sin blotta närvaro. För att stärka upp vittnesskyddet och rättssäkerheten i fall som rör organiserad brottslighet ska vittnen som regel erbjudas polisbeskydd och eventuellt skyddat boende och skyddad identitet. Ett nationellt direktiv om vittnesstödsgrupp som polisen har ansvar för bör också instiftas. Man ska heller inte som vittne behöva möta den brottsmisstänkte under rättegång. Vittnen ska lämnas med en känsla av trygghet; de ska inte känna sig övergivna och utsatta. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka för att stärka vittnesskyddet i de rättsfall som rör organiserad brottslighet?
fr · H911544 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:544 Otillbörlig påverkan och övergrepp i rättssak av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Muntlighetsprincipen råder under en huvudförhandling; det som sägs ”där och då” ligger till grund för en dom i målet. Det som har sagts eller som har framkommit under förundersökningen har normalt sett inte relevans i bevisningen. Undantag finns givetvis exempelvis när det handlar om barnärenden, men generellt är dessa undantagsbestämmelser restriktiva. De tar heller inte hänsyn till den ökande problematik som finns med otillbörlig påverkan och övergrepp i rättssak med vittnen. Detta leder till ett flertal inställda rättegångar. Enligt statistik från fick 704 brottmålsförhandlingar i tingsrätten ställas in på grund av grund att vittnen inte dök upp. var det 584 förhandlingar som tvingades ställas in av samma skäl. Orsakerna till att vittnen uteblir varierar givetvis, men det skulle kunna bero på att utvecklingen av gängkriminalitet med dess tystnadskultur och våldskapital bidrar till rädsla för hot. Detta innebär inte bara ett hot mot vår demokrati utan också en stor samhällskostnad, då en inställd rättegång innebär en genomsnittskostnad på , enligt , som gjorde en kartläggning . Med statistiken skulle kostnaderna för 704 inställda brottmålsförhandlingar motsvara (ej inräknat kostnadsfördyringar). Med den utveckling vi ser med gängkriminaliteten måste det ske en förändring, exempelvis i brottmål där det finns en koppling till gängkriminalitet och organiserad brottslighet. Brottmål kring organiserad brottslighet kräver ofta omfattande resurser, och i och med den negativa utveckling vi har sett är det också långa handläggningstider. Vi behöver också se en förändring när det gäller mål med våld i nära relation där vi vet att den som blivit eller är utsatt inte alltför sällan skräms till tystnad. För att säkra bevis ska kunna säkras tidigt och för att minnesbilden av händelseförloppet hos vittnen inte ska försämras med tid och externa intryck finns det en vinst med att använda multimediala verktyg. Det är dock ofrånkomligt att en sådan ordning med inspelade vittnesförhör blir grundligt granskad av Lagrådet, så att inte rättssäkerheten sätts i fara. Med de tekniska möjligheter som finns, inte minst de som skyndsammare har tagits fram i och med pandemin, är det både enklare och på ett rättssäkert sätt möjligt att använda sig av både ljud- och bildinspelade vittnesmål. Det skulle också minska riskerna för press på vittnen och målsäganden. Fler brott kommer att upp, och antalet inställda huvudförhandlingar kommer troligtvis att minska. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att utreda förutsättningarna att kunna använda multimediala verktyg i förhör och att det ska kunna ligga till grund i bevisning och domslut under en huvudförhandling ?
fr · H911545 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:545 Proportionerna i det solidariska betalningsansvaret av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det solidariska betalningsansvaret innebär att flera personer som döms för en viss gärning kan krävas att gemensamt utge ett utdömt skadestånd. Ur ett brottsofferperspektiv är detta klart fördelaktigt, men finns det risker för att det solidariska ansvaret används fel och blockerar möjligheten till återrehabilitering av kriminella. Således måste den enskildes intresse i att till varje pris kunna ersättas för sitt skadelidande ställas i proportion till samhällets intresse i att kriminella byter bana i livet och återanpassas till att bli goda samhällsmedborgare. Om man är flera som tillsammans ska betala ett skadestånd har brottsoffret rätt att vända sig till vem som helst av de skyldiga för att få ut sina pengar. Detta gäller oavsett omfattningen av den enskilde gärningsmannens faktiska inblandning. Om man tvingas att betala hela skadeståndet eller en större andel än de övriga kan den enskilde förvisso kräva medgärningsmännen på deras del av skadeståndet då eller senare, men i många fall står den dömde med en värdelös fordran på personer som aldrig kommer att ha vare sig intresse av eller möjlighet att betala. Detta kan innebära att den som eventuellt väljer att lämna det kriminella livet bakom sig och betalar sin andel av skulden och vill göra rätt för sig kan anses få bära ett tyngre ansvar än de andra. Därtill tar inte det solidariska ansvaret hänsyn till i vilken utsträckning den dömde varit inblandad i gärningen eller vilken personen i fråga kan ha haft. Med andra ord finns det ingen ventil som erbjuder möjligheten att ställa det solidariska ansvaret i proportion till den enskildes delaktighet i vad som föranlett skulden. Då den gemensamma skyldigheten att betala i sin tur kan innebära en övermäktig skuld som skapar svårigheter att bryta sig ur ett kriminellt leverne för att påbörja ett normalt liv finns anledning att se över dagens system med solidariskt betalningsansvar som inte har utgångspunkt i proportion till den enskildes gärning men ta hänsyn till den brottsdrabbades ovillkorade rätt att kunna utkräva ersättning för sitt skadelidande. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till Justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att se över det solidariska betalningsansvaret?
fr · H911546 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:546 Hotbild mot landets dricks- och avloppsvatten av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel och är nödvändigt för att bibehålla de grundläggande samhällsfunktionerna i vårt land. För att upprätthålla dricksvattenförsörjning och avloppsrening krävs, förutom tillgång till bland annat el och personal, också ett antal kemikalier som används i beredningsprocessen vid vattenverken. Vissa kemikalier måste finnas tillgängliga kontinuerligt för att klara av produktion och leverans av ett säkert dricksvatten och för hanteringen av avloppsvatten. Under normala förhållanden fungerar kemikalieförsörjningen väl, men den kan påverkas vid svåra eller långvariga störningar i nationella och internationella varuflöden med mera. Att det finns beredskap för detta är fundamentalt. Det måste upparbetas en ny typ av strategisk plan för lagerhållning på flera olika områden och bättre samsyn och samverkan mellan myndigheter och näring för att bidra till en fullgod beredskapsplan för . Regeringen har under coronakrisen genomgående lagt skulden för sin misslyckade hantering på kommuner och regioner. I denna fråga är det kommunerna som ansvarar för att tillhandahålla va-tjänster som en del av den kommunaltekniska försörjningen. Livsmedelsförsörjningen inklusive dricksvatten är samhällsviktig verksamhet. Under covid-19-krisen står det helt klart hur viktigt det är att ha en dialog kring dessa frågor med ansvariga myndigheter, branschorganisationer, företag och dricksvattensektorns viktigaste aktörer i arbetet med att ta fram en beredskapsplan. Dricksvattenförsörjning är en av våra viktigaste samhällsfunktioner och behöver skyddas. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att verka för att ta fram en hot- och konsekvensanalys gällande hotbilden mot vårt dricks- och avloppsvatten från cyberattacker?
fr · H911547 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:547 Tillkännagivandens roll i vårt demokratiska system av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har röstat igenom lättnader i vapenreglerna i syfte att underlätta för laglydiga jägare och sportskyttar. Det rör sig om totalt 29 stycken tillkännagivanden: 2018/19:JuU29 7 tillkännagivanden 2019/20:JuU33 8 tillkännagivanden 2020/21:JuU11 2 tillkännagivanden 2020/21:JuU39 11 tillkännagivanden 2020/21:JuU5 1 tillkännagivande (egentligen 3 men de andra två handlar om explosiva varor). Bland annat har beslutat om femårslicenserna , varav den sista gången anmodades regeringen att återkomma med lagförslag , och är 2021 snart slut. Det var också ett av de åtta tillkännagivandena utifrån betänkanden kring vapenfrågor som justitieutskottet lade fram 2019/20. Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det vill säga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor som Jakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Med hänvisning till regeringens ovilja att följa flertalet tillkännagivanden är det inte svårt att dra slutsatsen att regeringen inte har några ambitioner att underlätta regelverk och utövande för landets jägare, sportskyttar, vapenhandlare och samlare. Regeringens ambition verkar i stället vara att försvåra för desamma. hoppas jag att så inte är fallet utan att regeringen faktiskt har ambitionen att följa det som beslutas av . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka så att regeringen faktiskt följer det som beslutar om och i detta fall alla de 29 tillkännagivanden som har lagts?
fr · H911548 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:548 Muddermassor av (M) till Klimat- och miljöminister (S) fanns ett reportage om hanteringen av muddermassor från och dess konsekvenser. Reportaget beskriver hur två närliggande kommuner har bedömt och handlagt situationen med två helt olika utfall. Det känns inte rättssäkert. Det känns heller inte rättssäkert att en kommun kan godkänna ett mark- och vattenprov taget av en markägare, som måste betraktas som jävig i hanteringen. I synnerhet som företaget som dumpade massorna, vilket är detsamma i de båda exemplen, har gått i konkurs och att ansvaret för saneringen därmed har hamnat hos den som har upplåtit marken. Samma sak har tidigare hänt privatpersoner som beställt fyllnadsmaterial från ett som de trodde seriöst företag. Detta är helt orimligt. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rättstillämpningen vid denna typ av förorenade områden ska bli likvärdigt hanterad i 290 kommuner samt hur kan vi framledes säkerställa att företag tar ansvar för sitt avfall?
fr · H911549 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:549 Borttagande av höghastighetsjärnvägen från infrastrukturplanen av (SD) till Infrastrukturminister (S) I den infrastrukturplan som presenterade finns en tung post för höghastighetståg, ett projekt som riskerar att tränga undan andra viktiga satsningar i infrastrukturen. Kommuner och Regioner, SKR, anser att höghastighetsjärnvägen skapar undanträngningseffekter i infrastrukturplanen och att det riskerar att stoppa andra viktiga åtgärder i transportsystemet. Den massiva kritik som flera tunga instanser riktar mot infrastrukturplanen är befogad, eftersom det görs ett medvetet val där kapitalförstöring sätts i främsta rummet. Regeringen och offrar övrig infrastruktur på höghastighetstågets altare. Det helt nödvändiga underhållet och en rimlig utbyggnad av infrastrukturen får inte stå tillbaka för byggande av höghastighetsjärnväg. Många är eniga om detta, och en så tung instans som SKR behöver hörsammas. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att lyssna in SKR och agera för att förslag till infrastrukturplan ska förändras så att höghastighetsjärnväg tas bort från planen?
fr · H911550 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:550 Återvinning av vindkraftverk av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Det finns många alternativ när det gäller miljövänlig energiproduktion. Vindkraft däremot har i de flesta fall en stor negativ miljöpåverkan ur flera aspekter, särskilt i miljöer med högt natur- och kulturvärde. En säker och tillförlitlig energiförsörjning är ett grundläggande behov för ett land med kallt klimat. Eftersom vinden varierar och inte är är vindkraft en högst osäker produktionsmetod. Dessutom är de uttjänta vindturbinbladen ett stort avfallsproblem, inte minst ur ett miljöperspektiv. Turbinbladen är brukbara under endast ett fåtal år, därefter behöver de bytas ut. Enligt EEA, , kan avfallet från vindkraftverk och solcellsanläggningar komma att öka med 3 de kommande tio åren. Eftersom avfallet innehåller flera skadliga ämnen är det därtill komplicerat att återvinna över huvud taget. Ny forskning har visat att det kan finnas möjlighet att återvinna exempelvis vindkraftsblad , dock saknas en plan för detta. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att miljöskadligt material från vindkraftverk ska kunna återvinnas?
fr · H911551 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:551 Det svenska näringslivets beroende av gaspriset av (M) till Statsrådet (S) Ingen har undgått de historiskt höga energipriserna . Skenande elpriser som får företag att tvingas dra ned på viss verksamhet och som allvarligt påverkar människors privatekonomi negativt. På skriftlig fråga till energiminister om de höga energipriserna framhåller ministern att höga naturgaspriser i norra är en del av anledningen. Detta visar att den ökade integreringen av vår elinfrastruktur och den ökade handeln med el inom EU gör oss mer påverkade av priserna även i exempelvis . är en starkt exportberoende nation. Vi är extra beroende av konkurrenskraftiga priser på el, då vår industri är den typ av industri som till stor del kräver mycket energi. Bland annat stålverk, gruvverksamhet, annan tung industri och skogsindustri. Vidare har de nya typer av industrier som etablerats i också en profil av att vara mycket energikrävande, som datahallar och batterifabriker. Att då vårt näringsliv blir ökat beroende av priserna på naturgas är problematiskt. En naturgas som till stor del för svensk import kommer från men som prismässigt är starkt beroende av priserna på el via gasproduktion i . importerar en stor del av sin naturgas från , ett land som står för av världens produktion. Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att på något sätt agera för att ska ha ett konkurrenskraftigt elenergipris och ett fortsatt relativt oberoende av priset på rysk gas?
fr · H911552 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:552 Diplomatisk bojkott av i av (SD) till Statsrådet (S) Flera länder har meddelat att man diplomatiskt kommer att bojkotta i . meddelade att man inte kommer att skicka några officiella representanter från den amerikanska regeringen att närvara under i . har , och valt att göra samma sak. ”Många runt om i världen är extremt oroliga för den kinesiska regeringens upprepade brott mot mänskliga rättigheter”, säger premiärminister enligt AP. Trots att inga representanter från ländernas regeringar kommer att närvara så stöder de alla sina idrottare att delta i spelen. ”Vi välkomnar att de aktiva kommer att vara där och att de stöds av sina nationella regeringar. Resten är politik, rena politiska beslut av varje regering”, säger , ordförande , enligt Reuters. Jag vill fråga statsrådet : Avser att, i syfte att protestera mot den kinesiska regeringens upprepade brott mot mänskliga rättigheter, också meddela att man diplomatiskt bojkottar i , och om inte, varför?
fr · H911553 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:553 Hatbrott mot och diskriminering av kristna av (SD) presenterades en ny rapport från Observatory on Intolerance and Discrimination Against in Europe (OIDAC) om situationen för kristna när det gäller bland annat samvetsfrihet och yttrandefrihet. Organisationen, som är baserad i , ger ut en liknande rapport, och har man valt att lägga fokus på fem länder där man bedömer att utvecklingen för kristnas frihet trycks tillbaka . Dessa länder är , , , och . I rapporten, som skrivits med hjälp av djupintervjuer samt ett stort antal frågor som skickats till respondenter varje land, har man särskilt granskat kristnas fri- och rättigheter. Bedömningarna är även baserade på uppgifter om intolerans och diskriminering mot kristna, fall som OIDAC dokumenterat 4 000 av , varav bedöms vara hatbrott. Man har dessutom tagit med uppgifter om hatbrott och vandalisering mot kristna, som publicerade i en rapport . Andra typer av hot mot kristna, som OIDAC bedömer växt sig starkare på många håll, är intolerans från sekulärt håll, som ofta innebär försök att begränsa tro till något helt privat. Rapporten tar också upp hot, påtryckningar eller social exkludering från familjemedlemmar eller imamer som ofta riktas mot konvertiter som tidigare tillhört islam. När det gäller är detta, enligt rapporten, framför allt en påtaglig risk för konvertiter i , delar av , , , , och . För kvinnliga konvertiter är påtryckningar av denna typ särskilt vanliga, enligt rapporten. Av denna anledning vill jag fråga kulturminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av rapporten, och i så fall vilka?