ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111572 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1572 Turkiska övergrepp i Afrin av (SD) till Utrikesminister (S) Innan det bröt ut hade Afrinregionen i nordvästra en befolkning på ungefär 300 000 människor, varav en klar majoritet, av dessa, var kurder och en minoritet yazidier. Afrin förblev en förhållandevis säker ända fram till den turkiska invasionen 2018. arrangerades en konferens av en rad kurd- och demokrativänliga organisationer om de omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Afrin sedan med allierade jihadister brutalt erövrat området. Vittnesmålen från denna konferens är, milt uttryckt, fruktansvärda. ockupation av Afrin var , i ett turkiskt perspektiv, en framgång. Man hade snabbt påbörjat en förändring av regionens demografi genom att exempelvis byta namn på gator och införa hårda språklagar mot kurderna. Vidare fördrev man av befolkningen som ersattes av invånare från den i huvudsak sunniarabiska och turkvänliga . Kidnappningar, mord, tortyr och trakasserier av kurdiska ursprungsinvånare förblev vardag. Plötsligt blev det inte ovanligt att vid sidan av turkiska flaggor se IS- eller al-Qaida-flaggor i . Alla demokrativänliga och sekulära strömningar bekämpades. Undertecknad har vid ett antal tillfällen lyft denna viktiga fråga med regeringen, just mot bakgrund av att händelserna inte fått någon vidare uppmärksamhet i den fria världen. Redan innan invasion var det nämligen uppenbart att syftet med aktionen var att med hjälp av islamistiska terrorgrupper etniskt rensa området från kurder. Trots detta har regeringen knappt lyft ett finger för att på allvar markera mot eller för att lyfta dessa brott inom det internationella samfundet. Man har inte med ord nämnt att det rör sig om en etnisk rensning eller att den annektering sysslar med är ett brott mot internationell rätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att lyfta händelserna i i det internationella samfundet eller på något sätt ställa till svars för de omfattande övergrepp vi sett i regionen?
fr · H8111573 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1573 Ultraljud för att granska förlossningsskador av (SD) till Socialminister (S) Närapå samtliga kvinnor drabbas av någon form av förlossningsskada efter att de har fött barn. För merparten innebär det inte några större problem, men för vissa kan detta innebära ett oerhört långt lidande som i värsta fall löper livet ut. I samband med vissa komplikationer är det oerhört viktigt att så snabbt som möjligt agera för att kvinnan i fråga inte ska få bestående men. Mammor riskerar annars få livslånga besvär med att kontrollera sina muskler, vilket naturligtvis innebär ett stort psykiskt lidande utöver eventuella smärtor eller andra fysiska problem. Ändå ser vi enorma brister i samband med undersökningen av kvinnor efter förlossningen – helt i onödan. Trots att det kan tyckas vara en självklarhet med en gedigen och noggrann undersökning av samtliga kvinnor inom förlossningsvården sker det oftast bara per automatik för de som drabbats av allvarligare bristningar. Vidare sker undersökningarna oftast för hand, trots att tekniken för att göra diagnostiken betydligt säkrare finns där. Ultraljudsproben används redan till mycket inom gynekologin och ger dessutom en objektiv bedömning och säkra mått, oavsett om underlivet för tillfället är svullet och blodigt. Detta är i sin tur även viktigt att ha med sig inför såväl efterföljande behandling som i journalen (i de fall då kvinnan skulle behöva framtida vård för besvär som är kopplade till förlossningen). Metoden med ultraljudsprob är oerhört viktig för att radikalt minska risken för bestående besvär hos nyblivna mammor. Tekniken är inte bara säker utan även enkel att lära sig för barnmorskor, varför det är ytterst märkligt att utrustningen inte är standard vid samtliga av landets förlossningskliniker. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Kan vi förvänta oss att ministern agerar för att möjliggöra en säkrare och mer effektiv undersökning av nyblivna mammor, och hur ser ministern på exempelvis krav på tillgång till ultraljudsundersökningar vid samtliga förlossningskliniker?
fr · H8111574 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1574 Krav på efter kidnappning av (SD) till Utrikesminister (S) kidnappades, enligt turkiska myndigheter, den svenska medborgaren av iranska agenter för att senare föras ut ur landet. Som bevis för detta har turkisk underrättelsetjänst släppt övervakningsfilmer som tycks visa hur den svenska medborgaren blev lurad av agenterna före kidnappningen och den ofrivilliga transporten till . Det är inte första gången vi ser ett minst sagt rättsvidrigt och oacceptabelt agerande från iranska myndigheter gentemot möjliga politiska motståndare. Det är inte heller första gången vi ser den här typen av agerande även utanför gränser. Det är dessutom alldeles uppenbart att den iranska regimen struntar fullständigt i om offret i fråga är medborgare i ett annat land eller inte. Mot bakgrund av vad vi har sett är det mycket glädjande att utrikesminister (S) har valt att lyfta detta ärende med utrikesminister . Till honom har utrikesministern krävt konsulärt tillträde, enligt TT. Frågan är dock vad som sades, vilka krav som ställdes och varför skulle följa dessa när det gått så långt som att kidnappa och föra ut en person från ett främmande land. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka krav ställde ministern vid samtalet med utrikesminister, och kan vi förvänta oss att ministern vidtar motåtgärder om inte hörsammar dessa krav?
fr · H8111575 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1575 Elförsörjningen i av (SD) till Statsrådet (S) En ny rapport från WSP, behöver renoveras, visar att trots ett skriande behov av investeringar för underhåll, renovering och utveckling av samhällstillgångar skjuts det . som går växer investeringsbehoven, vilket kan resultera i stora svårigheter framöver. Till Fplus säger , vd på , att ”vi beskriver ofta som ett väl fungerande land, men den här rapporten visar att det inte alls är sant. Vi står inför stora utmaningar som vi borde tagit tag i för längesedan och vi skjuter berg av investeringar framför oss”. I rapporten intervjuas en rad branschorganisationer inom samhällsbyggnad, och störst är oron för vatten- och elförsörjningen. I tre av fyra kommuner i saknas det långsiktig planering för hur investeringarna i vatten- och avloppssystem ska finansieras . Enligt branschorganisationen finns ett investeringsbehov på 23 miljarder , vilket är 7 miljarder mer än dagens investeringsnivå. Elbristen leder till att etableringar och investeringar inte blir av, vilket får konsekvenser för arbetstillfällen. En färsk rapport från Transportföretagen visar att mer än var tionde statlig väg är i mycket dåligt skick och att vägarna på flera håll i landet är direkt trafikfarliga. , samhällspolitisk chef på , säger till Fplus att ”beräkningar visar att dagens underhållsskuld är ”. Rapporten visar även att om inte vägunderhållet ges ökade resurser väntas skulden växa till nära 2030. I en tidigare fråga (2020/21:1448) har jag tagit upp tillgången till bredband. Där har regeringen misslyckats med att nå delmålet om att skulle ha fått tillgång till en hastighet på megabit . Man nådde, enligt PTS, . I samband med att valde nytt språkrör skrev statsminister på sociala medier att ”våra två partier – Socialdemokraterna och – har snart lett regeringen och gjort till ett bättre land.” Det är dock nog knappast någon mer än regeringen själv som anser det. På punkt efter punkt har man misslyckats. har i stället blivit ett mycket sämre land under nuvarande regering. Den senaste rapporten visar att håller på att falla sönder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen över huvud taget någon plan för att lösa elförsörjningen i och i så fall, hur ser den planen ut?
fr · H8111576 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1576 Förlorad hemvist till följd av studier utomlands av (C) till Finansminister (S) avkunnade en dom i mål 5750–16 som fastställde att en ung svensk kvinnas studier i innebar att hon inte längre kunde anses ha hemvist i . Det kan ifrågasättas om det är önskvärt att unga svenskar som studerar utomlands ska förlora det skydd som en hemvist i innebär. Avregistrering från folkbokföringen får såväl skattemässiga som sociala rättsliga konsekvenser för den enskilde. Det innebär att den enskilde inte längre täcks av den svenska socialförsäkringen och får således konsekvenser för förmåner vid sjukdom, familj, arbetslöshet, pensioner, arbetsskada, förtidspension och dödsfall. Att se över folkbokföringslagen vore därför önskvärt med anledning av det rådande rättsläget. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen med anledning av rättsläget?
fr · H8111577 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1577 Underhåll av infrastruktur av (SD) till Infrastrukturminister (S) En ny rapport från WSP, behöver renoveras, visar att trots ett skriande behov av investeringar för underhåll, renovering och utveckling av samhällstillgångar skjuts det . som går växer investeringsbehoven, vilket det kan resultera i stora svårigheter framöver. Till Fplus säger , vd på , att ”vi beskriver ofta som ett väl fungerande land, men den här rapporten visar att det inte alls är sant. Vi står inför stora utmaningar som vi borde tagit tag i för längesedan och vi skjuter berg av investeringar framför oss”. I rapporten intervjuas en rad branschorganisationer inom samhällsbyggnad, och störst är oron för vatten- och elförsörjningen. I tre av fyra kommuner i saknas det långsiktig planering för hur investeringarna i vatten- och avloppssystem ska finansieras . Enligt branschorganisationen finns ett investeringsbehov på 23 miljarder , vilket är 7 miljarder mer än dagens investeringsnivå. Elbristen leder till att etableringar och investeringar inte blir av, vilket får konsekvenser för arbetstillfällen. En färsk rapport från Transportföretagen visar att mer än var tionde statlig väg är i mycket dåligt skick och att vägarna på flera håll i landet är direkt trafikfarliga. , samhällspolitisk chef på , säger till Fplus att ”beräkningar visar att dagens underhållsskuld är ”. Rapporten visar även att om inte vägunderhållet ges ökade resurser väntas skulden växa till nära 2030. I en tidigare fråga (2020/21:1448) har jag tagit upp tillgången till bredband. Där har regeringen misslyckats med att nå delmålet om att skulle ha fått tillgång till en hastighet på megabit . Man nådde, enligt PTS, . I samband med att valde nytt språkrör skrev statsminister på sociala medier att ”våra två partier – Socialdemokraterna och – har snart lett regeringen och gjort till ett bättre land.” Det är dock nog knappast någon mer än regeringen själv som anser det. På punkt efter punkt har man misslyckats. har i stället blivit ett mycket sämre land under nuvarande regering. Den senaste rapporten visar att håller på att falla sönder. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser regeringens strategi ut för att lösa underhållet av det svenska vägnätet?
fr · H8111578 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1578 En handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen har presenterat en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. I avsnittet som berör hälsa, vård och sociala tjänster redogör regeringen för sin målsättning inom det specifika området. Målsättningen är att hbtqi-personer ska ha lika förutsättningar och möjligheter som heterosexuella när det kommer till att uppnå god hälsa samt vad gäller förutsättningar och möjligheter att erhålla en jämlik vård och social omsorg. har vi kunnat se en explosionsartad ökning av könsdysfori bland barn och unga. Könsdysfori innebär ett psykiskt lidande som grundar sig i att den upplevda könsidentiteten inte stämmer överens med det registrerade könet. Trots att det är vanligt förekommande med flera psykiatriska diagnoser hos personer med könsdysfori går den könsbekräftande vården främst ut på att erbjuda medicinsk och kirurgisk behandling. Den vård som erbjuds handlar alltså om att anpassa kroppen till den upplevda könsidentiteten, vilket innebär oåterkalleliga ingrepp där kirurgi och hormonbehandling är primära behandlingsmetoder. Behandlingsmetoderna har i sin tur visat sig vara osäkra, då det saknas både vetenskaplig evidens och beprövad erfarenhet. All vård och behandling ska baseras på vetenskaplig evidens och beprövad erfarenhet, transvården ska inte vara ett undantag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att verka för att säkerställa transpersoners rätt till en evidensbaserad och säker transvård?
fr · H8111579 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1579 Handläggningstider för fastighetsbildning av (M) till Statsrådet (MP) , , beskrev i en rapport (dnr 2019:1070) att handläggningstiderna för fastighetsbildning var väldigt olika i olika delar av landet. Statistiken från den statliga lantmäterimyndigheten, SLM, visade på en stor spridning vad gäller den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsbildningsärenden. visade också att långa handläggningstider förekom och att den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsbildning inom SLM varierade mycket beroende på var i landet åtgärden genomförts. har i en ny rapport (dnr 2020:1652) sammanställt uppgifter om handläggningstider och för landets alla 290 kommuner fördelat på följande fyra förrättningstyper: Privat mark- och fastighetsutveckling Kommersiell och offentlig mark- och fastighetsutveckling Fastighetssamverkan och gemensamt nyttjande. Handläggningen av förrättningar för privat bostadsbyggande är oftast prioriterade jämfört med andra förrättningstyper. De data som redovisas i visar för förrättningstypen Privat bostadsbyggande för stora skillnader i handläggningstider mellan olika kommuner. Vad gäller förrättningstyperna Privat bostadsbyggande och Privat mark- och fastighetsutveckling är handläggningstiden enligt i genomsnitt kortare hos de kommunala lantmäterimyndigheterna än hos SLM. Tabellen nedan, som bygger på data från , visar att i 63 kommuner är handläggningstiden för förrättningstypen Privat bostadsbyggande 11–och i 55 kommuner 31–, det vill säga dubbelt så lång handläggningstid Privat bostadsbyggande Handläggningstid, antal veckor i genomsnitt. Antal kommuner med myndighet, KLM, – data saknas för 10 kommuner Antal kommuner med statlig myndighet – data saknas för 30 kommuner I redovisas också att handläggningstiderna för samtliga förrättningstyper varierar oerhört mycket mellan olika kommuner: Privat mark-och fastighetsutveckling 16– Kommersiell och offentlig fastighetsutveckling 5– Fastighetsbildningen har stor betydelse för bland annat byggandet av bostäder och förvaltning av vägar, anläggningar och fastigheter. har ett antal problemindikationer lyfts fram, såsom långa handläggningstider, svårförutsebar prissättning, kompetensbrist och oklar rollfördelning mellan stat och kommun. avser att granska om systemet för fastighetsbildning är effektivt utformat. Bygglovsprocessen styrs av regler i PBL om maxtid för att medborgarna ska ges likformig service. Data i visar att handläggningstiderna för fastighetsbildning varierar mycket mellan ärenden i olika kommuner. Det innebär att medborgarna inte erhåller en likartad service hela landet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa en mer likartad service i hela landet så att handläggningstiderna blir kortare och handläggningstiderna blir mer likartade?
fr · H8111580 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1580 kapacitet att kartlägga spridningen av virusmutationer av (SD) till Socialminister (S) kapacitet att kartlägga positiva coronaprovsvar har tidigare legat på . är målet uppsatt till , vilket ska uppnås . Det första fallet av coronamutationen från konstaterades redan under julhelgen. Trots det faktum att virusmutationen visat sig vara mer smittsam har dock kapaciteten att kartlägga viruset genom så kallade genomsekvenseringar varit fortsatt låg, även efter det att nya fall uppdagats i . Att hitta och följa upp virusmutationer är enormt viktigt. På så sätt kan man få information om virusets egenskaper och notera förändringar, exempelvis vad gäller sjukdomsförlopp och överförbarhet. I och har strategiska politiska beslut fattats om att satsa på helgenomsekvensering. I sekvenserar man exempelvis . Trots att kritik har lyfts med anledning av att det svenska målet om en kapacitet på anses vara för lågt finns det enligt inga planer på att utöka kapaciteten ytterligare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det uppsatta målet om att utöka kapaciteten för att kartlägga smittspridningen av virusmutationer till är tillräckligt?
fr · H8111581 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1581 Hanteringen av uttjänta vindkraftverk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vindkraftsutbyggnaden ökar i . Verken blir större och finns nu på många platser i . De äldsta verken börjar bli gamla och uttjänta och kommer då att behöva skrotas. Till skillnad från kärnkraften finns ingen lagstiftning eller något ekonomiskt regelverk för hur slutförvaret av vindkraftverken ska ske. Inte heller är vindkraftsproducenterna skyldiga att ha en plan för sluthanteringen av uttjänta verk. Många delar på vindkraftverken går inte att återvinna, och då återstår annan hantering. I har redan detta dilemma uppstått och där slutförvarar man hela verk och vingar i öknen. Att på detta sätt lämna massiva sopberg i naturen är inget som ryms i svensk lagstiftning eller något som är önskvärt. Enskilda små kommuner har inte vare sig resurser eller kunnande att ta hand om denna stora ”sophantering” av vindkraftverk. Regeringen har en mycket positiv inställning till den massiva vindkraftsutbyggnad som sker och har därmed säkert funderat på problemet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta inför den stora hanteringen av skrotade vindkraftverk?
fr · H8111582 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1582 Bygglärlingar av (M) till Näringsminister (S) har en lång tradition av lärlingar i byggbranschen. I branschen blir man lärling först efter avslutad utbildning. Men regler gör nu att många av dessa lärlingar sägs upp. Under coronapandemin tvingas många arbetsgivare att säga upp sina lärlingar. Detta eftersom alla kostnader måste sänkas innan man kan söka permitteringsstöd. Att lärlingar nu lämnar branschen är ett dilemma eftersom de är anställda, och inte studenter, och därmed blir arbetslösa. Branschen kommer därmed att dräneras på unga framtida anställda, som kan komma att lämna branschen och välja ett annat yrke. Många av dessa lärlingar är dessutom kvinnor, och byggbranschen har få kvinnor och vill gärna anställa dem för att få en bättre balans mellan kvinnor och män. Byggbranschen efterlyser nu regler som finns i andra EU-länder där man i stället ger ersättning till företag som anställer lärlingar; detta för att inte förlora kompetens och riskera att unga lärlingar drabbas av arbetslöshet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra för branschen att behålla sina lärlingar trots en dämpad efterfrågan till följd av coronapandemin?
fr · H8111583 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1583 Likvärdiga förutsättningar för av (M) till Infrastrukturminister (S) Runt om i har vi regionala flygplatser, varav flera har passagerartrafik. Härtill har vi , tredje största flygplats med en blandning av internationella flygningar och uppdrag av regionalt viktig karaktär – allt från arbetspendling till stationerade räddningsflyg via MSB. Flygplatsen, som delägs av och ett internationellt bolag, har likt övrigt flyg drabbats stenhårt av pandemin och den kris den har fört med sig. Statligt ägda flygplatser har erhållit stöd genom krisen. tredje största flygplats har lämnats helt i sticket med katastrofala risker för arbetspendling och passagerar- och räddningsflyg som konsekvens. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att skapa likvärdiga förutsättningar för tre största flygplatser att ta sig igenom krisen?
fr · H8111584 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1584 Coronarestriktioner på restauranger av (M) till Socialminister (S) Den nya pandemilagstiftningen gör att regeringen har gått ut med strikta regler om stängning av och alkoholförsäljning på restauranger. Kommunerna tolkar denna nya lagstiftning på olika sätt, och det finns stora skillnader vad avser verksamheternas olika möjligheter att hålla restauranger öppna. Kommunerna har en ambitiös intention att följa lagstiftningen och eftersom man kanske inte alltid exempelvis besitter tillräckligt stora resurser på juristsidan är man ofta försiktig med för generösa öppettider och tolkningar av restriktionerna. Alkoholförsäljningen och tidpunkterna för den är centralt. Ingen får servera alkohol . Många kommuner har tolkat det som att man då måste stänga restaurangen , vilket gör att en del av kunderna knappt hinner äta dessert eller dricka kaffe efter middagen. Andra kommuner tolkar det som att ingen alkohol får serveras , men att gästerna kan få äta och beställa alkoholfritt efter det för att stänga restaurangen . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några konkreta åtgärder för att förtydliga lagstiftningen eller på annat sätt klargöra rättsläget för och rekommendationerna till landets alla restauranger och kommuner så att det inte leder till oklarheter och en ojämlik tillämpning på olika håll i landet?
fr · H8111585 · 2021-02-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:1585 Ett robust banksystem av (M) till Statsrådet (MP) har haft omfattande problem med sitt it-system. Detta har lett till att många kunder har haft svårt att logga in på internetbank för att kunna utföra sina vanliga bankärenden, till exempel betalningar, transaktioner och värdepappersaffärer. Problemen har kvarstått i över en veckas tid. Från bankens sida är man förtegen när det gäller orsaken till it-problemen. säger i en kommentar i att ”när det gäller frågor om it-system och säkerhet så är alla banker restriktiva med att diskutera störningar och vad de beror på offentligt. Det kan vara information som hjälper parter som vill skada banken”. Det är begripligt att banken är förtegen kring om det skulle vara så att den utsatts för riktade cyberattacker. Dock är det ett generellt problem att många företag inte rapporterar de attacker de utsätts för till Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps funktion CERT-SE. Det gör det svårare att kartlägga och agera mot de cyberhot som svenska myndigheter och företag utsätts för. Ytterst är det oroande att en av största banker med 4 miljoner privatkunder drabbas så hårt av it-problem , oavsett orsak. Bankernas internetbaserade tjänster utgör ett mycket viktigt flöde som är avgörande för samhället möjligheter att kunna fungera. måste kunna ha ett robust banksystem som klarar påfrestningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken bedömning gör statsrådet när det gäller robustheten i de finansiella tjänsterna i , och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka cybersäkerheten i systemet?