ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111731 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1731 Brottsligheten mot företagare av (SD) till Statsrådet (S) De flesta önskar att det ska vara tryggt att driva företag i . Verkligheten ser annorlunda ut. Snatteri, hot och rån är vardag för alltför många. I en aktuell rapport från Företagarna slås fast att andelen företagare som upplever otrygghet på grund av låg polisnärvaro har ökat från 2017–2020. Vidare fastslås att andelen företagare som blivit utsatta för brott har ökat från . För företagare med anställda har vartannat företag blivit utsatt. Utsattheten för brott har framför allt ökat inom branscherna handel och tillverkning. Gällande brottslighetens konsekvenser svarar av de brottsutsatta företagarna att de upplever minskad tilltro till rättsväsendet. har fått ökade kostnader för brottsförebyggande åtgärder. uppger att utsattheten för brott leder till att planerade investeringar har skjutits upp eller uteblivit. Detta är bekymmersamt inte minst mot bakgrund av att andelen som svarar nej på om polisens närvaro är tillräcklig för att de som företagare ska känna sig trygga ökat från 2020. Ytterst står rykte som ett bra land att investera i på spel, och dessutom vore konsekvenserna ödesdigra ifall driftiga svenskar avstår från att driva eget som en konsekvens av brottsligheten. Företagares förvärrade situation gällande brott måste därför bemötas och tryggas genom kraftfulla åtgärder. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tryggheten för landets företagare?
fr · H8111732 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1732 Internationellt arbete mot techjättarnas inskränkningar av (SD) till Utrikesminister (S) Youtube, Facebook, Twitter och Instagram. De olika kanalerna för det fria ordet är många, och sociala medier har därför blivit en viktig yta för alla de aktörer som önskar sprida sina budskap. Dessa tjänster har kommit att bli en stor del av det offentliga samtalets infrastruktur, och de möjliggör för närapå vem som helst med tillgång till en mobiltelefon eller dator med internetuppkoppling att höras. Yttrandefriheten har med andra ord, tack vare dessa kanaler, fått sig ett ordentligt uppsving, då det kanske är lättare än någonsin att yttra sin åsikt. Av just den anledningen är vi många som förfasas över den censur av internet som råder i ett antal totalitära stater. Likaväl vet vi att vi själva inte är helt befriade från just censur på internet. Riksdagsledamöter och andra folkvalda spärras, som diverse olika mediesatsningar censureras. Ofta hänvisar de mäktiga kanalerna till ”communityregler” när de släcker ned stora konton med många följare. Det finns naturligtvis en poäng i att privata företag ska få ha egna regler, men någonstans finns en gräns när det stora antalet användare gör att företaget i fråga med hjälp av sitt inflytande blir en maktspelare. I ett antal länder har man förstått allvaret med den censur som sker. , men även den brittiska regeringen, har påbörjat arbetet med en ny lag vars syfte är att säkerställa att stora internetaktörer inte godtyckligt censurerar användares kommentarer. Vid ett brott mot lagen kan företaget i fråga komma att dömas till hårda böter alternativt själv riskera att blockeras från att verka i landet. Ironiskt nog har vi även hört tongångar från ett antal totalitära länders företrädare. I dessa säger man sig ha chockerats över den censur som amerikanska it-jättar sysslat med. Totalitära stater såsom och har naturligtvis skäl att först se över yttrandefriheten i sina egna länder, men de utspel vi sett pekar ändå på ett uppenbart problem: Inte heller väst är befriat från godtyckliga och oacceptabla begränsningar i yttrandefriheten. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att i det internationella samfundet lyfta frågan om techjättarnas begränsningar av yttrandefriheten på nätet i syfte att komma till rätta med detta problem, och hur avser ministern i sådana fall att göra detta?
fr · H8111733 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1733 Bondeprotester i av (V) till Utrikesminister (S) initierade den indiska regeringen tre jordbrukslagar som kommer att påverka jordbrukssektorn i . De tre lagarna av nyliberal art syftar till att överlåta mer makt till jordbruksföretag och stormarknadskedjor inom prissättning och kontrakt med bönder. En central del i protesterna mot lagarna handlar därför om att det så kallade mandisystemet kommer att urholkas, ett statligt system som garanterar ett visst pris på grödor. Dessutom har oppositionspartier i landet anklagat regeringen för att ha undvikit det parlamentariska förfarandet i framtagandet av lagarna. Till en början tog fackföreningar i en aktiv roll i att leda protesterna inom jordbruksrörelsen, en rörelse som efter detta har vuxit enormt. Främst hålls protester i och i norra , som har spillt in till . Utöver hotet mot prisgarantin riskerar lagarna även att missgynna småskaliga bönders tillgång till mark, till förmån för jordbruksföretag. Detta sker i ett land vars halva befolkning arbetar inom jordbruk. har en motreaktion väckts bland dem som är för regeringen och dess jordbrukslagar. En ilska växer nu mellan dessa två grupper. Bland annat har bilder på eldats upp av motdemonstranter efter att hon givit sitt stöd till de fredliga bondeprotesterna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att agera gentemot den indiska regeringen för att främja en fredlig och demokratisk process i ljuset av de senaste jordbrukslagarna?
fr · H8111734 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1734 FN-principen Responsibility to Protect av (V) till Utrikesminister (S) I vad som följde folkmordet i och illdåden i väcktes en internationell debatt om hur folkmord, krigsförbrytelse, etnisk rensning och brott mot mänskligheten kan förhindras. Det internationella samfundet hade misslyckats att förhindra och sätta stopp för de händelser som skördade många liv och kraftigt bröt mot de mänskliga rättigheterna. Denna debatt ledde fram till principen Responsibility to Protect (skyldighet att skydda) som antogs av FN:s medlemsstater 2005. Principen innebär i huvudsak att ansvaret att skydda en befolkning flyttas över till FN när en stat inte förmår eller vill skydda hela eller delar av sin egen befolkning. balanseras detta mot suveränitetsprincipen. Varje enskild stat har alltid först en skyldighet att skydda sin befolkning, men när en stat misslyckas överförs skyldigheten på det internationella samfundet genom FN. Till en början deltog i principens utveckling och implementering. Exempelvis var aktiv inom FN för att den skulle realiseras. engagemang att åberopa principen har minskat. förespråkar att Responsibility to Protect ska ingå i svensk utrikespolitik, framför allt i förebyggande syfte, för att förhindra folkmord, krigsförbrytelse, etnisk resning och brott mot mänskligheten. På så vis kan ta en aktiv roll för att värna om de mänskliga rättigheterna. publicerade rapporten and the Responsibility to Protect som behandlar hur de arbetar med principen. kan ta lärdom av i fråga om hur principen kan åberopas och stärkas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att lyfta FN-principen Responsibility to Protect för att stärka de mänskliga rättigheterna?
fr · H8111736 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1736 Isolering av demenssjuka med covid-19 av (M) till Socialminister (S) Med demenssjukdom kommer många problem. Ett av dessa är vandringsbeteenden, vilket främst drabbar den sjuke men också personalen på boendet. Skulle den med demens därtill vara sjuk i covid-19 är risken för smittspridning överhängande. isoleras många demenssjuka med covid-19 på kommunala äldreboenden. Detta sker utan lagstöd då nuvarande lagstiftning enbart tillåter isolering på regioners vårdinrättningar. Dock är förflyttning och inläggning på sjukhus inte alltid att föredra, vilket lämnar kommunerna utan annat val än att bryta mot lagen. krävde Kommuner och Regioner en lagändring för att isolering även skulle bli möjlig på kommunala äldreboenden. Detsamma gjordes av och av . Problemet är alltså mycket uppmärksammat. Ändock är det idel tystnad i ämnet från . skrev om problemet. Där uttalar sig äldreomsorgschefen på och pekar på exempel med försök från personal att punktmarkera och avleda demenssjuka med covid-19. pekar i samma artikel på vikten att demenssjuka inte heller låses in på sina rum utan tillsyn. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts?
fr · H8111737 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1737 Respekt för svensk tryck- och yttrandefrihet av (M) till Utrikesminister (S) och speglar ofta händelseutvecklingen i , och . Det är en rapportering som väcker misshag från i . Kontakt tas för att lägga till rätta och försöka styra fria medier. I en nyhetsartikel i noteras nu att tidningen för tredje gången uppfattar sig hotad av beskickningen. Bland annat har brev sänts till redaktionen där ogillandet över en text angående kommenteras med: ”We will continue to take all necessary measures to safeguard national sovereignty and territorial integrity.” konklusion: ”All necessary measures” betyder alla nödvändiga åtgärder och det är nyckelord för användning av våld i diplomatiska sammanhang. , tidningens chefredaktör, konstaterar: ”NA kommer aldrig att låta sig skrämmas till tystnad”. Det är allvarligt ifall medier i uppfattas att de skräms eller hotas för att påverka innehållet eller enskilda formuleringar inför ramen för den fria opinionsbildningen och det tryckfrihetsförordningen stadgar. Ytterst kanske för att tystas. UD brukar framhäva hur ofta ambassadör kallas upp, och det klargörs från svensk sida hur den diplomatiska närvaron i vårt land förväntas agera. Och hit hör att inte hota eller ifrågasätta svensk tryckfrihet och den fria rätten till opinionsbildning – med begränsad framgång, som det aktuella exemplet med nu visar. Min fråga till utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att försäkra sig om att diplomatiska representation i fullt ut respekterar vår tryck- och yttrandefrihet?
fr · H8111738 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1738 elbehov och energitillförsel av (M) till Statsrådet (S) elbehov beräknas öka . Även om kraftigt bygger ut sin vindkraft kommer den inte att leverera tillräckligt med energi när det inte blåser, vilket det inte gör extra kalla dagar. Inte heller kommer solel att kunna fylla behoven. Vatten- och kärnkraft kommer att vara de stabila kraftkällor som krävs även i fortsättningen. behöver vi ta fram förslag som gör att kan uppnå klimatmålen. upplever att eltillgången inte är stabil . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkra det framtida elbehovet och i så fall när?
fr · H8111739 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1739 Weserdomen och vattenrening av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) ställde undertecknad en fråga till dåvarande miljö- och klimatminister . Frågan beskrev de problem som Weserdomen förorsakar då det gäller utbyggnad av vattenreningsverk, eftersom domen hindrar de verksamheter som vidtar minsta ändring. Tvärtemot det som borde vara syftet innebär domen att verksamheter som redan har höga miljöambitioner och som använder bästa miljöteknik drabbas negativt om de behöver bygga ut sin verksamhet, såvida inte mer reningsteknik kan kompensera för ökad verksamhet. Men detta låter sig inte alltid göras. Det kan till exempel gälla avloppsreningsverk som redan renar bort fosforn till 98–. Trots denna höga reningsgrad kan de inte, med hänvisning till domen, bygga ut sin anläggning ens för att möta en växande befolkning. Det är inte rimligt. Svaret på undertecknads fråga (2020/21:271) förvånade, eftersom dåvarande ministern inte ens höll med om ”att Weserdomen skulle ställa till stora problem och utgöra ett hinder för anläggningar som planerar att göra ändringar i verksamheten”, detta trots flera exempel som branschorganisationen redovisat och som alla pekar på motsatsen. Även Miljömålsberedningen lyfter problematiken. Av utredningen framgår det till exempel: ”ser Miljömålsberedningen bekymrat på indikationerna att icke-försämringskravet enligt 5 kap. 4 § , i praktiken kan bidra till ett försämrat tillstånd i vatten och hav genom att utsläpp tillåts, men i andra vattenförekomster eller i utspädd form. Det kan också vara problematiskt om icke-försämringskravet lägger betydande hinder för utveckling av miljövänlig teknik som kan ersätta och därmed minska dagens utsläpp.” Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Inser ministern problematiken med Weserdomen, och har ministern för avsikt att vidta åtgärder för att få till justeringar av den praxis som har blivit följden av domen i fråga?
fr · H8111740 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1740 Metoo inom akademin av (M) till Statsrådet (S) startade ett upprop mot sexuella trakasserier och diskriminering inom akademin. Gruppen växte snabbt i antal och uppropet kom i kölvattnet av andra metoo-kampanjer som förts fram tidigare samma höst. Dåvarande högskole- och forskningsministern reagerade starkt och vidtog vissa åtgärder för att kartlägga och uppmärksamma hur det arbetades med denna typ av överträdelser inom högskolan. Men vad har hänt ? Har det skett någon uppföljning av tidigare åtgärder, hur hanterar lärosätena dessa oacceptabla beteenden och vad görs för att förebygga sextrakasserier vid statens största arbetsplats? Studenter och forskare behöver en trygg arbetsmiljö. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet har vidtagit för att se till att de frågor som akademiuppropet lyfte motverkas och förebyggs på lärosätena?
fr · H8111741 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1741 Hanteringen av pensionstillägget av (M) till Statsrådet (S) har blivit nedringd av arga pensionärer . Många som ringer hade lyssnat på löften om höjda pensioner och blev mycket besvikna när dessa uteblev. "Var är de ?" Enligt myndighetens webbplats ska dessa utbetalas , och man ser där att det blir väldigt få som får just , vilket inte framgått på ett bra sätt. I pappersutskicket från till alla oss som får pension nämns inget om pensionstillägget, vilket hade varit önskvärt för att undvika den reaktion som kom. Vi måste också inse att pensionärer som är äldre inte alltid kan eller har möjlighet att gå in på webbsidor för att få korrekt information. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förbättra informationen om och hanteringen av rörliga pensionsersättningar?
fr · H8111742 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1742 Gensaxens betydelse för växtförädling av (M) till Statsrådet (S) Frågan om att tillåta genredigering vid exempelvis växtförädling har diskuterats på EU-nivå, dock utan att få sin lösning. Kommissionen och medlemsstaterna synes oförmögna att bringa frågan till ett avgörande. Vi var många som hoppades på framsteg i processen då Charpentier och Doudna tilldelades i kemi för sin upptäckt av gensaxen CRISPR/Cas9, men inte ens det har hjälpt. är vi många som inser värdet av tekniken och framför allt värdet av att kunna använda tekniken i fråga. som EU drar frågans avgörande i långbänk är det intressant att studera utvecklingen i , som efter det att brexit var ett faktum öppnade upp för en egen konsultationsprocess i frågan. Huvudlinjen i detta är att organismer som är ett resultat av genomredigering eller andra tekniker och som kunnat tas fram med traditionella metoder inte bör omfattas av GMO-lagstiftningen. Likaså förbereder sig för att se över sin gentekniklagstiftning. måste också agera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit och kommer att vidta i EU för att växtförädlingstekniken CRISPR/Cas9 inte ska regleras utifrån samma regelverk som GMO?
fr · H8111743 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1743 och riskerna för spelmissbruk av (M) till Statsrådet (S) redovisar fortsatt god tillväxt för två av tre affärsområden med ökade intäkter för sportspel, nummerspel och lotter . Den digitala affären utvecklas starkt, och på produktsidan levererar koncernen såväl förbättrade spelupplevelser som försäljnings- och omsättningsrekord, skriver bolaget i en bokslutskommuniké. Man skriver vidare att den digitala affären ökar starkt och står för (34) av koncernens intäkter och (35) . Affärsområdet slår omsättningsrekord online . har utbetalats till 8 814 föreningar genom Svenska Spels initiativ Gräsroten. Totalt betalades ut till föreningar , skriver bolaget vidare. Resultatet för koncernen uppgick till för , så det är en mycket liten andel av vinsten som återinvesteras i det svenska föreningslivet. Regeringen och statsrådet visade en stark oro för hur spelbolagen agerar på marknaden och riskerna för att fler blir skuldsatta på grund av spel. Statens bolag ökar rörelsemarginalen under pandemin, och som framgår av deras bokslut ökar den digitala affären starkt, vilket bolaget också skriver. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att statliga följer statsrådets och regeringens ambitioner att minska risken för spelmissbruk?
fr · H8111744 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1744 Statsbidragen inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning av (M) till Utbildningsminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot svensk ekonomi och arbetsmarknad i stort, men olika kommuner och regioner är drabbade i väldigt varierad grad. Av 290 kommuner är hårdast drabbad. Som en direkt följd av gränsrestriktionerna, i kombination med den otillräckliga och sena stöd till drabbade företag, har arbetslösheten i fördubblats på mindre än . Därtill är en mycket stor andel av den arbetsföra befolkningen antingen permitterad eller varslad om uppsägning. Som om detta inte vore illa nog hindras gränspendlare från att ta sig till sina arbeten i om de inte anses arbeta i samhällskritiska sektorer. Behovet av utbildningsinsatser i norra är nu mycket stort. Särskilt efterfrågas yrkesinriktad vuxenutbildning som snabbt kan hjälpa personer att växla spår och möta den efterfrågan på kompetens som finns. Noden norra fick dock en mycket låg tilldelning av statsbidragen 2021 för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i . Noden fick blott av de sökta medlen för yrkesvux, och avseende lärlingsvux. Det var faktiskt den sämsta tilldelningen i landet. Noden, som omfattar kommunerna , skickade därför ett nödrop till och . Ett nödrop som dessvärre inte hörsammades. ska extra statsbidrag fördelas till den regionala yrkesinriktade vuxenutbildningen i landet. När dessa, liksom kommande, medel fördelas är det viktigt att hänsyn tas till hur coronapandemin snabbt har påverkat och förändrat utbildningsbehovet. Historiskt har arbetslösheten i norra varit låg och arbetsmarknaden god, vilket tycks missgynna noden när medel nu fördelas. Vid fördelning av statsbidrag till vuxenutbildning ska ta hänsyn till behovet av kompetens på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning, men coronapandemins snabba och stora effekter har uppenbarligen inte fått tillräckligt stort genomslag i myndighetens beräkningar och därav beslutade tilldelningar. Det måste vara ett systemfel när noden norra får lägst tilldelning av statsbidrag som nodens kommuner drabbats hårt av pandemin. Ett systemfel som utbildningsministern behöver åtgärda. I har arbetslösheten ökat på mindre än . måste regeringen ge kommun och noden norra förutsättningar att möta den skenande arbetslösheten med kraftfulla utbildningsinsatser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att statsbidragen till regional yrkesinriktad vuxenutbildning särskilt kommer de noder och kommuner till del som drabbats hårdast av pågående pandemi?
fr · H8111745 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1745 agerande i av (SD) till Utrikesminister (S) tredje största ö är enligt legenden födelseplats för kärleksgudinnan . I modern tid har ön dock präglats av motsatsen: fiendskap mellan greker och turkar. Efter delningen som skedde till följd av invasion och ockupation av de norra delarna 1974 har vi sett få framsteg, och vi läser inte särskilt mycket om denna konflikt längre. Konflikten är dock i högsta grad fortfarande levande och har strategiskt kommit att bli allt viktigare för . Turkcyprioterna, den minoritet som har bott i norra i generationer, önskar sig inget annat än en fredlig lösning med grekcyprioterna i söder. Sorgligt nog förhalas fredsprocessen av , vars oroväckande ambitioner för på nytt har exemplifierats. valde den turkiske diktatorn att äta picknick i Varosha, en känslig plats där civila grekcyprioter plötsligt tvingades släppa alla sina ägodelar för att fly de framryckande turkiska trupperna. De som flydde undan de turkiska trupperna förlorade allt, och än kan man se kläder och prylar som man lämnat efter sig. Att Erdoğan förlorat i stöd bland turkcyprioterna var tydligt: När han skulle sitta ned för att påbörja sin picknick på stranden möttes han av demonstranter från olika håll som skanderade No picnic over pain. De protesterade mot den turkiske ledarens förödmjukande val av plats för sin picknick och ville inte att han skulle äta picknick på deras ”grekcypriotiska grannars smärta,” som platsen symboliserade för dem. är det enda landet i världen som erkänner Turkiska republiken , men Erdoğan anstränger sig till max för fler erkännanden. Såväl som kan nämligen efter alla dessa år vara på väg att följa önskan. Faktum är också att blir allt viktigare för , inte minst mot bakgrund av de stora naturgasfyndigheter som hoppas kunna exploatera under havsbotten runt ön. I takt med att fått bryta mot internationell rätt genom militära intåg i såväl som borde det inte finnas någon tvekan om att en aggressivare politik genomförs gentemot . I värsta fall kan vi se något som liknar annektering av , fast i detta fall en turkisk annektering av norra . Ett sådant scenario skulle minst sagt försvåra en framtida cypriotisk förening mellan nord och syd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kan vi förvänta oss att ministern vidtar är ordförandeland i för att verka för ett cypriotiskt enande, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att påverkan på ön minskar?
fr · H8111746 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1746 Hastigheten på tågen mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) Diskussionen om val av typ av järnvägsräls på sträckan –har pågått . Regeringen anser att det är räls för höghastighetståg som ska byggas. Frågan är vad regeringen menar med detta. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka hastigheter anser ministern och regeringen att tågen maximalt ska kunna köras på sträckan –: Är det eller mer, som det talades om i början, eller har man landat på räls som möjliggör maximala hastigheter på runt 220–?
fr · H8111747 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1747 En upprustning av vägnätet av (M) till Infrastrukturminister (S) Vägarna är landets blodomlopp. Ska hela landet leva så behövs det vägar som fungerar i hela landet. finns det potthål som riskerar både fordon och säkerheten. Hjulspåren blir allt djupare, och tekniken med att lappa och laga är det kort hållbarhet på. Mer än hälften av vägnätet byggdes och var dimensionerat för dåtidens trafik. behöver vi rusta vägnätet för framtidens trafik med fler transporter. När jag ställde frågan till infrastrukturministern i kammaren verkade ministern nöjd över regeringens satsningar och hänvisade till att om det är problem så är det den tidigare alliansregeringens fel. Jag vill påminna om att Socialdemokraterna har styrt sedan valet . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern nöjd med regeringens insatser för vägnätet eller avser han att vidta fler åtgärder för ett betydligt bättre vägnät, och i så fall vilka?