ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112454 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2454 Kommuner som utförare av arbetsmarknadstjänster av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) överlämnade utredningen medverkan i den statliga arbetsmarknadspolitiken sitt betänkande till regeringen. Bakgrunden till utredningen var bland annat att det fanns en rädsla för att många arbetssökande skulle bo i områden som saknar matchningsföretag. visar dock att denna oro är obefogad. Utredningen har haft regeringens uppdrag att bedöma om det med dagens regelverk i lagen om valfrihetssystem, LOV, och lagen om offentlig upphandling, , är tillåtet för kommuner att vara leverantörer åt Arbetsförmedlingen – och få ersättning för det. Utredningen kom fram till att det är tillåtet för kommuner att vara leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser enligt nuvarande regler men att det behövs regelförändringar, bland annat vad gäller kommunernas befogenheter vid konkurrens om uppdragen. är första kommun i landet att formellt ansöka om att få bli leverantör till Arbetsförmedlingen. Kommunen har fått avslag, och Arbetsförmedlingen är förtegen om anledningen till avslaget och menar att de bara gör en upphandlingsrättslig bedömning utifrån kraven i tjänsten när en kommun ansöker om att bli leverantör. Det finns många frågetecken runt lämpligheten i kommunernas deltagande utifrån ett konkurrensperspektiv. Man kan ställa sig tveksam till om det är rimligt att kommuner ska få ersättning för att anställa i egen regi. Och på så vis konkurrera med privata aktörer. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Anser ministern att man bör gå vidare med förslaget om att låta kommunerna vara leverantörer till Arbetsförmedlingen?
fr · H8112455 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2455 Långa väntetider i vården av (M) till Socialminister (S) Många svenskar väntar på att få tillgång till vård. Den årliga undersökningen International Health Policy Survey, där deltar tillsammans med tio andra länder, pekar på allvarliga brister. Undersökningen genomfördes , alltså till stora delar före coronapandemins utbrott. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ansvarar för den svenska delen av undersökningen. Samma bild som i tidigare undersökningar upprepas även . är sämst av de elva länderna gällande väntetiderna till vård. Av de svenska patienterna uppgav att de fick tid hos en läkare eller sjuksköterska när de sökte vård. Det är sämst av de elva länderna. Svenska patienter är också de som tycker att det är svårast att få vård och utan att behöva uppsöka en akutmottagning. Även när det gäller väntetid till specialistvård placerar sig i bottenskiktet. Förutom fysiskt lidande, psykisk oro och ekonomiskt negativa effekter påverkar långa väntetider till vården möjligheterna att sköta skolgång och arbete. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svenskarnas väntetider till vården ska bli betydligt kortare och närma sig väntetiderna i de övriga tio tillfrågade länderna?
fr · H8112456 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2456 Osteoporosvården av (M) till Socialminister (S) Den som kommer till lasarettet med en misstänkt stroke blir undersökt och får profylax, och därefter genomförs en utredning. Samma sak vid en misstänkt hjärtinfarkt. Med frakturer är det annorlunda. När frakturen gipsats eller spikats får patienten oftast smärtlindring och blir hemskickad. En fraktur innebär fördubblad risk för en ny fraktur. De som lider av benskörhet är framför allt äldre, och majoriteten är kvinnor. Går man in med profylax kan man minimera den risken . Näst efter stroke är det benskörhet som kräver flest vårdplatser i den svenska sjukvården, och frakturerna kostar enorma belopp . Trots det är man överlag dålig på att förebygga och behandla. Benskörhet är en sjukdom som är kraftigt underbehandlad. Enligt är det som får behandling. Det inträffar ungefär 18 000 höftfrakturer i . I av fallen slutar det med att patienten avlider. Hälften får ett bestående handikapp. Kunskapen om osteoporos är stor men åtgärderna för få. Det finns bra och billiga läkemedel, men de används för lite. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska lidandet och förbättra osteoporosvården?
fr · H8112457 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2457 Rapporten från av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) För en övervägande majoritet av alla oss svenskar är ett konstruktivt och hållbart miljö- och klimatarbetet viktigt och helt avgörande för att vi ska uppnå , EU:s och FN:s högt uppsatta klimatmål. antog ett klimatpolitiskt ramverk för . omfattar nya klimatmål, en klimatlag och inrättandet av . har lämnat sin årliga rapport, och konstaterar rådet att regeringen missar klimatmålen. Enligt rådet behövs bland annat en politik med mer el, utbyggda elnät, laddinfrastruktur och inte minst kortare tillståndsprocesser så att industrin får möjlighet att ställa om snabbare. Rådet rapporterar vidare att med dagens takt kommer måluppfyllelsen för etappmålen till 2030 och 2040 inte kunna uppnås. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka beslut kommer ministern och regeringen att fatta för att på nytt inte ska missa klimatmålen och säkerställa att vi uppnår etappmålen och ?
fr · H8112458 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2458 Situationen i Tigray av (SD) till Utrikesminister (S) Vi har alla kunnat följa den skrämmande utvecklingen i . Kriget i utbrytarregionen har förvärrats avsevärt, och vi har fått obeskrivligt fruktansvärda rapporter om sexuellt våld, plundringar av civila hem, attacker mot sjukhus och andra samhällsviktiga funktioner, olika former av trakasserier och övergrepp samt massavrättningar. Bland förövarna ser vi eritreanska trupper som i samförstånd med invaderat regionen och bidragit till det som närmast kan klassas som en statssanktionerad etnisk rensning. Regeringens omfattande censur har försvårat dokumentationen av vad som sker. De tusentals flyktingar som rör sig från området kan dock själva vittna om vad som sker, och uppgifter läcker trots allt ut. Av den anledningen är det naturligtvis viktigt att det internationella samfundet inte bara verkar för att få ett stopp på våldet utan även klargör för förövarna att deras uppenbara brott kommer att få konsekvenser. Alla de som drabbas av detta förtjänar upprättelse, och vi kan inte strunta i de många som fallit offer för övergreppen. För att möjliggöra ett ansvarsutkrävande krävs således ett aktivt arbete med att säkra bevis, som försöken till censur bryts. Det krävs således ett starkt internationellt engagemang och en oberoende internationell observation. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att bidra till att stoppa våldet och censuren i och omkring Tigray, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för en oberoende internationell observation av händelseutvecklingen i området?
fr · H8112459 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2459 Diplomaters rätt till covidtester av (SD) till Socialminister (S) har fått regeringens uppdrag att skyndsamt utöka testningskapaciteten. Tanken har varit att alla med symtom ska kunna erbjudas PCR-testning för påvisande av aktiv infektion samt bistå i att säkerställa adekvat regional smittspårningskapacitet. I flera fall krävs lyckligtvis inte heller symtom, vilket är positivt mot bakgrund av risken med asymtomatisk och presymtomatisk smitta. ska även se till att strukturer och flöden för storskalig antikroppstestning för covid-19 finns på plats i närtid i hela landet. Den efterlängtade satsningen på testning innebär att det inte är aktuellt att prioritera olika grupper för testning, och förhoppningsvis krävs det inte någon prioritering framöver heller. Eftersom testning bör ses som en oerhört samhällsviktig verksamhet blir det därför en aning märkligt att närapå alla i samhället inkluderas i denna möjlighet, men inte utländska diplomater som är verksamma i . De tvingas sorgligt nog att själva stå för sin testning, trots att de är en lika aktiv del i det svenska samhället som andra. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför inkluderas inte ambassadörer eller andra diplomater i den allmänna testningen, och kan vi förvänta oss att ministern vidtar åtgärder för att även de ska inkluderas framöver?
fr · H8112460 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2460 Regionala flygplatsers överlevnad av (M) till Infrastrukturminister (S) Coronapandemin gör att regionala flygplatser inte kan ha någon eller mycket liten trafik igång, och de kan inte heller planera sin verksamhet för att öppna upp. fördelades 100 miljoner i det välkomna tillfälliga driftsstödet till flygplatserna, vilket utbetalades . Det är fortsatt angeläget att upprätthålla en viktig infrastruktur för tillgängligheten för både näringslivet, privatpersoner och samhället i stort, när pandemin så tillåter. Den kraftiga nedgången i trafik pågår , vilket gör det mycket svårt att planera, när stödet tar slut. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ge ytterligare stöd till de regionala flygplatserna med anledning av pandemin?
fr · H8112461 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2461 Särbehandling av elever i vissa skolor av (M) till Utbildningsminister (S) Skollagen och diskrimineringslagen är några av de lagar som skyddar barn och elever i skolan. Alla har samma rättigheter i skolan oavsett etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder, sexuell läggning, ålder med mera. Det är inte bara lärare och rektor som bestämmer i skolan, eleven har också rättigheter, och skolan har ett ansvar att se till att ingen mobbas eller särbehandlas. Arbetsmiljölagen gäller också i skolan, även för elever. I medier av olika slag har bilder från en religiös skola i cirkulerat där man kan se att pojkar och flickor inte behandlas lika, att flickorna har slöja och sitter bakom alla pojkarna. Om det stämmer att undervisning sker på detta sätt så bryter det mot svensk lag. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att vissa skolor inte särbehandlar flickor och pojkar i skolan?
fr · H8112462 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2462 Tillgången till läromedel av (SD) till Utbildningsminister (S) Läromedelsförfattarna har, i brist på officiell statistik, gjort en egen undersökning om hur det ser ut med tillgången till läromedel för elever i svensk skola (). Enligt undersökningen finns det en felaktig uppfattning om att det finns läromedel i alla skolor och i händerna på alla barn. Denna missuppfattning förekommer enligt läromedelsförfattarna även i den pågående . Resultatet i läromedelsförfattarnas undersökning är nedslående. Bland annat framgår att av lärarna inte anser sig kunna köpa in de läromedel som behövs i undervisningen. När det gäller skolors satsningar på läromedel är det allt från 0 till per elev och läsår med ett snitt på . Mer än var femte skola ligger per elev och läsår. Det framgår också att det är elever som tillhör familjer med sämre ekonomi som har sämre tillgång till läromedel. En god tillgång till uppdaterade och aktuella läromedel är en förutsättning för kunskapsutveckling. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det är ett problem att svenska elever inte får läromedel i den utsträckning som lärarna önskar, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta?
fr · H8112463 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2463 Behovet av en ny äganderättsutredning av (M) till Statsrådet (S) Regeringens äganderättsutredning (SOU 2020:73) blev en mycket stor besvikelse, och utredningen landade helt fel. I stället för att stärka äganderätten, vilket var huvuduppdraget och det som utredningen skulle leverera förslag på, landade utredningen i nya inskränkningar och nya reservatsbildningar. Äganderätten i har urholkats trots att äganderätten är skyddad i grundlagen. Enligt januariavtalet skulle regeringen tillsätta en utredning som stärkte äganderätten, men i stället kom utredningen med nya förslag som till och med skulle försämra äganderätten. Många remissinstanser och politiska partier har ju redan sågat utredningen. Detta innebär att januariavtalets punkt 26 inte har genomförts enligt det avtalet och att förslagen som utredningen levererade inte stärker äganderätten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att omgående tillsätta en ny utredning som har till uppgift att återkomma med förslag som verkligen stärker äganderätten i ?
fr · H8112464 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2464 Skogsvårdslagen av (M) till Statsrådet (S) I betänkande SOU 2020:73 kom man fram till att nyckelbiotopsinventeringen är oförenlig med skogsvårdslagen och att den måste upphöra. Detta innebär att när man gjort nyckelbiotopsinventeringar tidigare så har detta stridit mot den gällande skogsvårdslagen, det vill säga att man har genomfört inventeringsarbetet på ett sätt som strider mot skogsvårdslagen. När nu detta är uppdagat via så måste ju regeringen agera mer kraftfullt och också säkra upp att skogsvårdslagen följs framåt. Det allvarliga är att om samhället gör fel så blir det tydligen inga påföljder. Men om den enskilde skogsägaren skulle göra fel så riskerar han både böter, vite, företagsbot och i värsta fall fängelse om han bryter mot skogsvårdslagen. Om nu inte ansvariga har följt skogsvårdslagen vid sina nyckelbiotopsinventeringar, vilket utredningen tydligt pekar på, så utgår jag från att man från regeringen agerar för att ge de drabbade skogsägarna upprättelse men också att man ser över eventuella straffpåföljder för de som brutit mot lagen vid de tidigare inventeringarna och hur man ska undvika detta . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att de tidigare nyckelbiotopsinventeringarna har, enligt utredningen, genomförts på ett sätt som inte är förenligt med skogsvårdslagen?
fr · H8112465 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2465 Arbetsmiljön på under pandemin av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Pandemin har blottlagt brister i arbetsmiljön på arbetsplatser av alla slag runt om i landet. Flera branscher och yrkesgrupper är utsatta, och statliga anställda tillhör den grupp som är extra utsatta, i flera bemärkelser. Dagens Arbete har granskat arbetsmiljön för de anställda vid under pandemin. En granskning som visar på stora brister inom arbetsmiljön och på nonchalans från arbetsledningen. Enskilda medarbetare berättar hur de tvingats arbeta utan rätt skyddsutrustning som flertalet inom arbetar på riskplatser där många rör sig, till exempel butiker och gallerior, där risken att bli smittad och smitta andra är stor. Så här får det inte gå till någonstans och absolut inte i ett statligt ägt bolag som man förväntar sig följer regeringens åtgärder fullt ut. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Har regeringen för avsikt att kartlägga de tydliga arbetsmiljöproblemen inom de statliga bolagen till följd av coronapandemin?
fr · H8112466 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2466 Transportbidraget av (M) till Statsrådet (S) har det satsats 350–transportbidrag till företag i de fyra nordligaste länen. Den övergripande slutsatsen i (dnr 3.1.1-2019-1342) är att det är oklart i vilken utsträckning transportbidraget bidrar till att nå avsedda syften och därigenom målet för regional utveckling. Av granskningens resultat framgår att de faktiska transportkostnadsnackdelarna är oklara. Det är även oklart i vilken utsträckning transportbidraget påverkat företagens förädlingsgrad då bidragets utformning ger begränsade förutsättningar att göra det. I granskningen konstateras också att det finns brister i de underlag som ligger till grund för bidragets utformning. Mycket tyder på att bidraget endast har haft begränsad påverkan på såväl förädlingsgrad som utveckling av näringslivet i regionerna, något som har yttrats av projektledaren för granskningen i ett pressmeddelande. Bidragets klimatpåverkan har varken bedömts eller beaktats. Utifrån det klimatmål som har beslutat om och borde bidragets påverkan på klimatet ha bedömts. Detta har aldrig gjorts. Riksrevisorn menar att det har kommit ett antal signaler om att transportbidraget är ineffektivt utformat och i värsta fall kontraproduktivt när det gäller klimatpolitiken, och att regeringen borde ha skaffat sig bättre underlag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av de problem som framkommit i ?
fr · H8112467 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2467 Uppsägning av skatteavtalet mellan och av (M) till Finansminister (S) I regeringens proposition 2020/21:138 Uppsägning av skatteavtalet mellan och står det följande: ”ratificerade ändringsprotokollet så att det ändrade avtalet skulle kunna träda i kraft och tillämpas fr.o.m. . har emellertid inte ratificerat ändringsprotokollet. Efter flertalet påstötningar från svensk sida saknas alltjämt ett klart besked från om att ratificering kommer att ske inom rimlig tid, trots att ser det som angeläget att ändringsprotokollet träder i kraft snabbt.” Med tanke på de beklagliga konsekvenser som uppsägningen av skatteavtalet medför och med anledning av vad som beskrivs i propositionen vill jag fråga finansminister : Kan ministern precisera exakt vilka påstötningar och uppmaningar som har utövats från hennes och sida, mot vem eller vilka har dessa riktats och hur är dessa dokumenterade?
fr · H8112468 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2468 Projektbidrag från anslaget 2:4 Krisberedskap av (SD) till Statsrådet (S) anslår den svenska staten till olika myndighetsprojekt vars syften är att stärka vår krisberedskap och vårt civila försvar. I tider med en pågående coronapandemi är dessa medel naturligtvis av betydande vikt då de i hög grad påverkar vår beredskap inför framtida oförutsägbara nödlägen som exempelvis naturkatastrofer eller nya pandemier. har i rapporten 2021:7 granskat detta förfarande och kommit fram till ett antal oroväckande slutsatser, inte minst vad gäller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Bland annat påvisar granskningen risker för att de projektmedel som MSB betalar ut till den egna myndighetens utvecklingsprojekt inte leder till den planerade och tilltänkta förstärkningen av krisberedskap, vilket är målsättningen. Vidare konstaterar att delar av de projektbidrag som utbetalas till länsstyrelsernas projekt används till verksamhet som regeringen uttryckligen har uttalat att anslaget inte ska användas till. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att tillgodose att utdelade medel de facto brukas på ett korrekt sätt?
fr · H8112469 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2469 En utredning om olaga intrång hos lantbrukare av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) utlovade statsrådet under en interpellationsdebatt (2018/19:115) en utredning om att lagen om olaga intrång hos våra lantbrukare ska ses över. Ministerns löfte väckte uppmärksamhet och hopp hos många som plågas på detta vis. Våra bönder måste skyddas från militanta djurrättsaktivister och därför presenterade han att en utredning skulle tillsättas för att lagstiftningen kring olaga intrång och hemfridsbrott skulle ses över. Efter denna utfästelse i kammare har det dock varit väldigt tyst från ministern i frågan. ställde undertecknad följande fråga till statsrådet : ”Varför har ministern och regeringen inte sjösatt den utlovade utredningen än?” Svaret på denna fråga dröjde ända till , och då med beskedet att beredning pågår. anordnade undertecknad tillsammans med (C) ett seminarium i om djurrättsaktivism. Där deltog bland annat en tjänsteman från . Under seminariet ställdes frågan om när förutsättningarna för utredningen beräknas vara klara. Svaret från tjänstemannen blev då att de beräknades vara klara . är vi och har ännu inte sett någon utredning. En utredning som presenteras innehållande avväganden och prövande av handlingsalternativ bör också på ett transparent sätt ge möjlighet för ett remissförfarande. I frånvaron av utredning och agerande från regeringen noterar vi att extremister fortfarande härjar fritt med trakasserier och hot gentemot lantbrukare, inte minst i sydligaste . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer den utlovade utredningen, så att vi kan jobba vidare med en skärpt lagstiftning?
fr · H8112470 · 2021-04-07 00:00:00 — Fråga 2020/21:2470 Återkrav av bidrag med anledning av skenskilsmässor av (M) till Statsrådet (S) larmar om ett ökande antal bidragsfuskare, vilket främst rör bostadsbidrag och underhållsstöd till följd av skenskilsmässor. Antalet upptäckter har ökat rejält, och antalet återkrav av felaktiga utbetalningar har nästan tredubblats . Systemen är så uppbyggda att det är lätt att få ekonomiskt stöd i olika situationer, när livet förändras. Man ansöker helt enkelt på hemsida och uppger ändrade förhållanden; pengar utbetalas relativt snabbt och kontrollen hänger inte med. Ingen vet hur många ärenden som är felaktiga, och mörkertalet är troligen stort. Men bara i hittades felaktigt utbetalda bidrag för 20 miljoner i bostadsbidrag och underhållsstöd . Detta kan tyda på miljardbelopp som totalt är felaktigt utbetalda i , alltså både många och stora ekonomiska brott. Ofta visar det sig att bedragarna inte kan betala tillbaka, och därmed hamnar de hos Kronofogden med allt vad det innebär. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att skärpa regelverken och förhindra dessa brott ?
fr · H8112471 · 2021-04-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2471 Utredningen om enklare regler för mikroföretag av (M) till Näringsminister (S) Enligt januariöverenskommelsen skulle utredningen om enklare regler för mikroföretag vara klar, och förändringarna skulle vara genomförda till 2021. I stället har regeringen nu förlängt utredningstiden två gånger, nu senast till då utredningen ska redovisas. Uppenbart har regeringen och ministern inte planerat och prioriterat dessa frågor tillräckligt för att hinna färdigt , och flyttar nu bara redovisningsdatumet framåt. Regeringen beslutade om kommittédirektiv om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag. Enligt direktiven ska en särskild utredare bland annat analysera och lämna förslag till förenklingar av regelverk som är betungande för mikroföretag. Utredaren ska också se över bokföringslagen i syfte att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk som är anpassat till dagens förhållanden. Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas , men genom ett tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden så att uppdraget i stället skulle redovisas . Utredningstiden förlängs nu ytterligare för att utredningen ska ges tillräckliga förutsättningar att lämna ett slutbetänkande av god kvalitet. Uppdraget ska nu i stället redovisas till regeringen . Att regeringen nu har låtit både utredningen och därmed också genomförandet av förändringarna tidsmässigt bara glida i väg innebär att regeringen nu kommer att få svårt att få fram dessa nya lagförslag och nödvändiga propositioner innan valet . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När beräknar ministern att det finns en proposition om detta, och när ska det nya regelverket för mikroföretagen träda i kraft?
fr · H8112472 · 2021-04-08 00:00:00 — Fråga 2020/21:2472 Antibiotikaanvändningen i den globala djurhållningen av (M) till Statsrådet (S) är en av punkterna att ska jobba för en minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit och vilka resultat har åstadkommit för att minska antibiotikaanvändningen i den globala djurhållningen, och vilka nya åtgärder planerar statsrådet att vidta för att minska antibiotikaanvändningen?