ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121099 · 2021-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1099 av (M) Järnvägsutbyggnaden mellan och har frågat mig vilken typ av järnväg som regeringen har beslutat ska byggas mellan och . Till skillnad från så är regeringens ambition inte att bara bygga en ny järnväg mellan och , utan att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Jag kan konstatera att det i flertalet berörda kommuner och regioner finns en stor politisk samstämmighet om att nya stambanor är en angelägen utbyggnad och att dessa parter därför har bedrivit ett planeringsarbete kring utbyggnaden. Regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men har tackat nej till att delta, trots en bred uppslutning kring en utbyggnad bland kommuner, regioner och en stor del av näringslivet. Jag sätter stort värde på det arbetssätt som utvecklades under arbetet med Sverigeförhandlingen och ser det som mycket angeläget att ta tillvara den utvecklade samverkan mellan stat, kommuner och regioner som finns, inte minst i frågan om nya stambanor.
frs · H8121100 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1100 av (SD) för fonder har frågat mig om regeringen och jag avser att ta några initiativ på EU-nivå för en översyn av och/eller införa ett krav på att likviditetsrisken, i form av att andelen illikvida tillgångar, uttryckligen och öppet ska anges i fondfaktablad. har det vidtagits flera åtgärder för att säkerställa att fondbolag hanterar likviditetsrisker på ett tillfredställande sätt. Inom ramen för gällande lanserade den Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () en gemensam tillsynsaktivitet inom EU för nationella tillsynsmyndigheter i vilken har deltagit. Aktiviteten har fokus på fonders likviditetshantering och syftar bland annat till att fondförvaltare ska vara mer förberedda att hantera stressade marknadsförhållanden och förbättra skyddet för investerare i hela EU. I regeringens regleringsbrev till för lämnas ett uppdrag till att utreda behovet av ytterligare verktyg för hantering av likviditetsrisker på den svenska fondmarknaden. Inspektionen ska även utreda förutsättningarna för att införa sådana verktyg och ge förslag till hur en eventuell reglering av sådana verktyg bör utformas. Uppdraget ska redovisas skriftligen till regeringen . På EU-nivå har påbörjat en översyn av direktivet för förvaltare av alternativa investeringsfonder. I översynen diskuteras ett eventuellt behov av förändringar vad gäller likviditetshantering på fondmarknaden.
frs · H8121101 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1101 av (SD) Den svenska kreditmarknaden har frågat mig om vilka åtgärder som jag som statsråd och regeringen tänker vidta för att förbättra den svenska företagsobligationsmarknadens funktionssätt och transparens. Åtgärder har redan vidtagits för att dels dämpa de negativa effekterna av covid-19-pandemin på kreditmarknaden, dels förbättra företagsobligationsmarknaden funktionssätt och motståndskraft. I det akuta skedet av krisen vidtog åtgärder för att mildra effekterna av covid-19-pandemin på företagsobligationsmarknaden har konstaterat att transparensen på den svenska obligationsmarknaden har försämrats sedan nya regler inom EU trädde i kraft . tog initiativ till ett samtal med branschorganisationer och andra myndigheter om vilka åtgärder som kan förbättra marknadens funktionssätt och motståndskraft. Det arbetet har lett fram till att en ny självreglering för redovisning av handel med obligationer kommer börja tillämpas från . Det kommer att leda till ökad transparens bland annat då transaktioner på obligationsmarknaden som huvudregel kommer att redovisas senast . väntas frågan om transparensen på företagsobligationsmarknaden också ingå i den kommande översynen av reglerna inom EU. Det handlar om direktivet om marknader för finansiella instrument. Regeringen kommer att driva på för att det även på EU-nivå ställs högre krav på transparens vid handeln i företagsobligationer.
frs · H8121102 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1102 av (C) Skatteproblem för Öresundspendlare under pandemin har frågat mig när jag tänker agera för att säkra att pendlare i inte tvingas bryta mot pandemirekommendationerna för att undvika skatteproblem. I fråga om gränspendlare i , så har det så kallade , det vill säga avtal mellan och om vissa skattefrågor, inneburit att de har haft möjlighet att arbeta i hemmet i relativt stor utsträckning, utan att beskattningsrätten för inkomsterna byter land. Det har varit viktigt under pandemin och inneburit att eventuella problem för gränspendlare kunnat undvikas i stor utsträckning. Som framgår av frågan riskerar gränspendlarna inte att dubbelbeskattas, vilket det nordiska skatteavtalet i samverkan med har som huvudsakligt syfte att undvika.
frs · H8121103 · 2021-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1103 av (M) Utvecklingen i och har frågat mig om jag har för avsikt att ompröva min hållning att inte inleda eller initiera något analysarbete med anledning av att exempelvis enligt plan ska arrangeras i . Det svar jag lämnade gäller fortsatt. bedrivs löpande omvärldsbevakning och analysarbete men regeringen har inte inlett eller initierat ett sådant specifikt analysarbete och ser inte heller någon omedelbar anledning därtill. är mycket aktivt i ansträngningarna att främja en demokratisk utveckling i och regeringen fördömer kraftfullt de belarusiska myndigheternas användning av våld, godtyckliga frihetsberövanden och trakasserier, och förekomsten av tortyr och övergrepp mot frihetsberövade. Det är inte en orimlig förväntan på arrangörer av några av världens största idrottsevenemang att de respekterar grundläggande mänskliga rättigheter. Med det sagt är idrottsrörelsen självständig och fattar sina egna beslut i frågor om till exempel var mästerskap ska arrangeras. Jag har haft kontakt med och jag förväntar mig att den svenska idrottsrörelsen fortsätter att vara ett föredöme och en kraft för mänskliga rättigheter och demokrati inom internationella sammanhang. svarade så bistår med information om till exempel den politiska situationen i ett land där svensk idrotts deltagande är aktuellt.
frs · H8121104 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1104 av (M) Höjt försörjningskrav vid arbetskraftsinvandring har frågat mig om jag är beredd att ta några initiativ för att höja försörjningskravet för arbetskraftsinvandrare. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över det svenska systemet för arbetskraftsinvandring. Syftet är att göra det lättare för högkvalificerade personer att jobba i och ta ett brett grepp om problemen med missbruk och exploatering. Det kan vara befogat för arbetskraftsinvandrare att arbeta deltid, till exempel för att kombinera arbete med studier. är deltidsarbetande en grupp som kan ha en förhöjd risk för exploatering. Den särskilda utredaren ska därför kartlägga i vilken utsträckning deltidsarbetande arbetskraftsinvandrare, särskilt i arbetskraftsintensiva branscher, är utsatta för exploatering och vid behov lämna förslag på åtgärder. Utredaren har även fått i uppdrag att ta ställning till om det ska införas ett försörjningskrav för familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare. Ett sådant krav påverkar naturligtvis inkomstkravet för arbetstillstånd om man har medföljande familjemedlemmar. Uppdraget ska i den del som rör bland annat försörjningskrav för familjemedlemmar redovisas i ett delbetänkande . Övriga delar ska redovisas .
frs · H8121105 · 2021-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1105 av (C) Trafiksäkerheten för cyklister på har frågat mig när Alnöborna ska få en säker bro att cykla på. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastruktur omfattar flera satsningar som främjar cykling. Planen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister och inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner. I den nationella planen för transportinfrastruktur avsätts också medel för kunskapshöjande insatser gällande trafiksäkerhet. Det är viktigt att hela samhället, liksom enskilda trafikanter och förare, bidrar till att göra vägarna säkrare. Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från nollvisionen, där ansvaret för trafiksäkerheten delas mellan de som utformar och de som använder transportsystemet. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt. Dödstalen i vägtrafiken har halverats . Det är viktigt att vi fortsätter att göra rätt insatser i hela vägnätet där de gör nytta. Med nollvisionen som utgångspunkt så byggs och underhålls vägnätet så att en så hög trafiksäkerhet som möjligt kan uppnås. är världsledande inom trafiksäkerhetsarbetet och regeringen har fortsatt hög prioritet i detta arbete. Regeringen vill att andelen som reser med cykel ska öka. Regeringen ser ett behov av att fortsätta att utveckla cykelvägnätet för att öka cykel som ett attraktivt transportmedel. Det handlar både om att förbättra befintlig infrastruktur och att skapa nya cykelförbindelser. I samband med behandlingen av budgetpropositionen beslutades om en satsning på sammanlagt 2021 och lika mycket 2022 som innefattar en förstärkning av både statens cykelinfrastruktur och kommuners möjlighet till cykelinvesteringar genom stadsmiljöavtalen. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2033 alternativt 2022–2037 och avser att lägga en infrastrukturproposition till med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för den nya planperioden. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Åtgärdsplaneringen innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i planen identifieras och syftar till att regeringen ska kunna fastställa en ny nationell plan. kommer att få i uppdrag att ta fram ett förslag till ny nationell plan som underlag för regeringens beslut. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. När det gäller utbyggnad av infrastruktur som inte ingår i det nationella stamvägnätet så är det i de regionala planerna för transportinfrastruktur som de ekonomiska prioriteringarna sker. Det är därmed Region som har ansvaret för att avväga vilka insatser som ska göras för den aktuella planperioden på och dess anslutningar. Ett sådant exempel är den utbyggnad av gång- och cykelväg som planeras utmed väg 622 genom Ljustadalen mellan Birsta och .
frs · H8121106 · 2021-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1106 av (M) Lärosätens rekryteringsresa till har frågat mig om det är lämpligt att svenska lärosäten samarbetar med och om inte, hur jag kommer att agera för att få stopp på detta. Det ska inledningsvis konstateras att regeringen ser med fortsatt stort allvar på situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Regeringen kräver att dödsstraffet mot Ahmadreza Djalali inte verkställs. Regeringen har vid upprepade tillfällen tagit upp frågan med företrädare för , inklusive på regeringsnivå. Det går att vara kritisk mot bristen på mänskliga rättigheter men ändå se värdet av internationellt samarbete mellan lärosäten i olika länder. Forskningssamarbeten och studentutbyten mellan universitet och högskolor i olika länder är viktiga. Det är en svensk hållning att samarbete inom vissa områden, såsom utbildningsområdet, är värdefullt. Forsknings- och utbildningssamarbeten inom sektorer som jordbruk, vattenhushållning, hälsovård eller ren energi bidrar till att konkret höja levnadsstandarden i det andra landet vilket kan minska grogrunden för negativ utveckling på andra områden. Utbyten och kontakter med forskare från andra länder kan bidra till att öka förståelsen för frågor som ligger utanför själva forsknings- eller utbildningssamarbetet, till exempel kring rättsstatens principer och jämställdhet. Lärosäten ansvarar självständigt för den verksamhet som bedrivs vid det enskilda lärosätet inklusive internationella samarbeten. Låt mig poängtera att det från företrädare från svenska lärosäten kommit stark kritik mot hantering av Ahmadreza Djalalis fall. Avslutningsvis, kräver konsekvent att dödsstraffet inte verkställs.
frs · H8121107 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1107 av (SD) En strategi för tullklarering har frågat mig vad regeringens strategi för tullklareringen, framför allt ur ett brottsförebyggande perspektiv, är. huvudsakliga uppgifter är att säkerställa en korrekt uppbörd och att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs inom alla områden och varuflöden. I regleringsbrev anges att ambitionsnivån avseende att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska öka. I förordningen (2016:1332) med instruktion för anges bl.a. att ska fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas samt att myndigheten ska övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Där anges också att ska förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor, bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor och bedriva viss verksamhet i fråga om rattfylleribrott. deltar också i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. Tullklarering är den tullhantering som sker när en vara förs in eller ut över EU:s gräns för att säkerställa att deklarations och uppgiftsskyldigheten fullgörs. På den svensk-norska gränsen sker tullklarering för norsk räkning vid de svenska tullstationerna och vice versa varvid svensk och norsk tullpersonal tillämpar både det egna landets och grannlandets tullregler vid import och export. Sammantaget finns det alltså 22 tullklareringsexpeditioner att tillgå för näringslivet. verkar i hela landet och kontrollerna sker både vid inre och yttre gräns. Kontrollerna är inte begränsade till de orter där det finns tullklareringsexpeditioner. kontrollstrategi anger inriktningen för kontrollverksamheten och ska bidra till bättre kontrollresultat, medvetna prioriteringar, effektivare resursutnyttjande och utvecklandet av kontrollmetoder. kontroller är främst riskbaserade, vilket innebär att myndigheten utifrån riskanalyser genomför kontroller där det finns störst risk för fel och avvikelser. ansvarar för den operativa verksamheten och verksamhetens organisation och är därmed också bäst lämpad att utifrån riskanalyser och trafikflöden bedöma behovet av tullklareringsexpeditioner.
frs · H8121108 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1108 av (SD) Alternativ till personalliggare har frågat mig om regeringen ser några möjliga alternativ till personalliggaren för att få bukt med skattefusk, och i sådana fall vilka. Bestämmelserna om skyldighet att föra personalliggare medför att har möjlighet att göra oannonserade kontrollbesök i en verksamhetslokal för att kontrollera personalliggaren. Av personaliggaren framgår bland annat vilka som är verksamma på byggarbetsplatsen eller i verksamhetslokalen. Skyldighet att föra personalliggare gäller för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. En utvidgning avseende tvätteribranschen infördes och infördes kravet även för byggbranschen. Den senaste utvidgningen skedde 2018 och medförde krav på personalliggare i fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt annan kropps- och skönhetsvårdsverksamhet än sådan frisörverksamhet som tidigare omfattas av systemet. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden och därmed motverka skattefusk och skatteundandragande. Kombinationen av kravet att föra personalliggare och reglerna som trädde i kraft om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen förväntas förbättra förutsättningarna för att besluta om rätt skatter och avgifter. I regeringens styrning av är kontrollverksamheten ständigt prioriterad. Flera stödåtgärder har vidtagits för företag med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset. Med fler stödåtgärder ökar risken för fusk och skatteundandragande och därför krävs en mer omfattande kontrollverksamhet. Arbetet mot skattefusk och skatteundandragande är av största vikt. Metoderna för skattefusk och skatteundandragande utvecklas ständigt. Regeringen arbetar därför kontinuerligt med åtgärder och effektiva verktyg för att motverka skattefusk och skatteundandragande.
frs · H8121109 · 2021-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1109 av (SD) Ändrade handelsmönster efter brexit har frågat näringsminister om vilka långsiktiga förberedelser och vilket strategiskt arbete regeringen genomför med anledning av de ändrade handelsmönster för som kan bli en följd av brexit. Frågan har överlämnats till mig. är en av viktigaste handelspartner. exporterar för ett värde om och importerar för motsvarande . Omkring 6 000 svenska företag handlar med och minst 70 000 personer runtom i går till jobbet tack vare exporten till . kommer att fortsätta vara en viktig marknad för svenska företag även . har EU och enats om ett frihandelsavtal. En mycket stor vinst är att företag slipper betala tull på varor som har ursprung i EU eller . Avtalet innebär tull- och kvotfritt marknadstillträde för samtliga varukategorier där varorna uppfyller ursprungsreglerna. EU har inget annat handelsavtal som tar bort alla tullar. Avtalet skapar också en betydligt högre grad av förutsägbarhet, jämfört med ett avtalslöst tillstånd. Förutsägbarhet för näringslivet är bra för jobb och tillväxt. Det lägger en god grund för fortsatt samarbete mellan och . Med avtalet följer en stark institutionell ram som ger bra grund för att utveckla handelsförbindelserna. Parterna kommer att föra en kontinuerlig dialog kring regler som påverkar handeln, för att undvika framtida handelshinder. Avtalet löser dock inte alla problem. Det kommer att bli ökad administration och högre kostnader. Det kommer mer att likna handeln med exempelvis eller . De ökade kostnaderna kommer att drabba alla företag som handlar med varor, och i förlängningen konsumenterna. De kommer också att drabba privatpersoner som handlar online från . Hur handelsmönstren kommer att förändras vet vi inte. Det finns nu ett bra avtal, men det beror också på andra faktorer som hur känsliga företagen är för de kostnadsökningar och den försämrade förutsägbarhet som utträde ur EU kommer att innebära, trots avtalet, både . Det har också betydelse vilka förberedelser företagen gjort. Jag uppmanar kontinuerligt näringslivet, branschföreträdare, handelskammare, fackliga företrädare och företag att identifiera vilka åtgärder som behöver vidtas för att de ska kunna fortsätta handla med . Det finns bra information att tillgå hos våra myndigheter, till exempel , , Swedac, myndighetsportalen , och med flera, som kan underlätta företagens nya situation. Detta är viktigt inte minst för företag, framförallt mindre, som inte tidigare handlat med länder utanför EU. Den och myndigheterna har arbetat intensivt för att förbereda för utfallet av folkomröstningen i . Regeringen har haft en nära dialog med relevanta myndigheter. Vissa myndigheter har även fått specifika uppdrag att se till att information om hur man förbereder sitt företag finns enkelt tillgänglig. Regeringen kommer därutöver att fortsatt upprätthålla och vidareutveckla de breda och mycket goda relationerna mellan och .
frs · H8121110 · 2021-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1110 av (SD) Utlåningen till redan skuldsatta har frågat statsrådet hur regeringen och statsrådet ser på de förslag som UC har lämnat, och om regeringen kommer att återkomma med skarpa förslag till på någon eller några av dessa punkter. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen tar frågan om överskuldsättning på stort allvar. Regeringen har därför tagit en rad initiativ , initiativ som både omfattar ändringar i lagstiftning, uppdrag till myndigheterna och andra stödjande och förebyggande åtgärder. Så har t.ex. ränte- och kostnadstak införts för s.k. högkostnadskrediter och skuldsaneringslagen har ändrats för att göra det lättare att ansöka om och få skuldsanering beviljad. Flera uppdrag har getts till , varav ett så sent som om att analysera marknaden för konsumentkrediter och riskerna för överskuldsättning. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och och redovisas . Europeiska kommissionen har aviserat ett förslag till reviderat konsumentkreditdirektiv , vilket gör att det kan bli aktuellt med ändringar i konsumentkreditlagen. har i sitt betänkande berört frågan om absolut preskription. När det gäller privatekonomi i skolan gjorde utbildningsministern i en interpellation bedömningen att området privatekonomi och konsumtion är tydligt framskrivet i kursplanen för hem- och konsumentkunskap, både i den befintliga kursplanen och än tydligare i den reviderade kursplanen som gäller . I både och gymnasieskolan är dessutom privatekonomi en del av ämnet samhällskunskap. Sammanfattningsvis är problematiken med överskuldsättning således en fråga som regeringen aktivt arbetar och kommer fortsätta att arbeta med.
frs · H8121111 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1111 av (SD) Gallringstid för omfrågeuppgifter har frågat mig om jag och regeringen är tillfredsställda med dagens gallringstid eller om man avser att vidta några åtgärder för att modernisera kreditupplysningslagen. En kreditgivare är skyldig att göra en kreditprövning innan en kredit beviljas. Krediten får beviljas endast om den som ansöker om krediten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra sitt åtagande enligt kreditavtalet. Som ett led i kreditprövningen inhämtar kreditgivaren ofta en kreditupplysning, som ger en uppdaterad bild av sökandens betalningsförmåga. Det är vanligt förekommande att kreditupplysningsföretag registrerar och sparar en uppgift om att en kreditupplysning om en person har begärts eller lämnats ut (en s.k. omfrågeuppgift). En omfrågeuppgift kan vara av betydelse för att bedöma en persons kreditvärdighet, eftersom uppgiften kan indikera att han eller hon har tagit andra krediter eller avser att ta sådana. kan en person vara föremål för flera förfrågningar hos kreditupplysningsföretag utan att det i praktiken har någon betydelse för kreditvärdigheten. Det kan röra sig om alldagliga situationer, t.ex. att man kontaktar flera banker för att förhandla en kredit eller i samband med en flytt tecknar nya abonnemang. Uppgiften om antalet lämnade kreditupplysningar behöver alltså inte alltid vara relevant och beaktas inte heller alltid. Regleringen i kreditupplysningslagen om vilka uppgifter som får lämnas i kreditupplysningar bygger på en avvägning mellan intresset av en väl fungerande kreditmarknad och skyddet för den kreditsökande. Regleringen ska också minska risken för att enskilda överskuldsätter sig. Det har i lagen införts begränsningar som innebär att omfrågeuppgifter om privatpersoner ska gallras senast . Det ankommer också på kreditgivaren att – utifrån den samlade informationen om en person – i varje enskilt fall värdera vilken betydelse de olika uppgifterna i en kreditupplysning har för kreditsökandens kreditvärdighet. Det är viktigt att värna balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet. ser jag dock inte något behov av lagstiftningsåtgärder för att ytterligare begränsa vilka uppgifter som får tas med i en kreditupplysning.
frs · H8121112 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1112 av (SD) innovationscenter har frågat mig om regeringen kommer att ompröva beslutet att inte tillmötesgå äskande om tillskott till innovationscenter med inför nästa budget och tillmötesgå myndighetens behov. innovationscenter inrättades för att förbättra informationen till de berörda företagen om gällande regelverk och tillståndsförfaranden. Sedan innovationscentret inrättades har tillförts ökade medel med , vilket motsvarar en ökning av anslagsnivån med jämfört med nivå. bedöms därmed kunna finansiera innovationscentret inom befintliga budgetramar.