ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113268 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3268 En översyn av flyttskatten av (M) till Finansminister (S) En av anledningarna till att det saknas billigare bostäder för ungdomar, studenter och småbarnsföräldrar är att de som bor i äldre lägenheter och äldre bostäder med lägre hyra ofta inte har råd att byta bostad på grund av våra skatteregler. Ofta handlar det om äldre människor med ganska låga inkomster som inser att försäljning av ett hus och flytt till en mindre men bättre anpassad lägenhet skulle ge en högre bostadskostnad. Därför behöver regeringen omgående utreda och se över flyttskatterna så att de som vill köpa sig en ny bostad också kan klara av det ekonomiskt utan att betala en massa skatter som omöjliggör flytten. Flyttskatten minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att se över flyttskatten för att öka rörligheten på bostadsmarknaden?
fr · H8113269 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3269 Låg miljöpåverkan från avlopp på landsbygden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Många människor bor på landsbygden och i ren glesbygd. Det är områden där människor kan ha långt till och statlig service och ofta med dåliga kommunikationer. På grund av detta är huspriserna ofta relativt låga, och det kan vara svårt att sälja sitt hus och därmed svårt att få tillbaka de investeringar man gjort i huset och fastigheten. Det medför att varje investering som fastighetsägaren måste göra noga måste vägas mot nyttan. Att bygga om enskilda avlopp av miljöskäl kan inte anses rimligt i vissa landsbygds- och glesbygdsområden. Det är viktigt att man väger in den totala miljönyttan eller totala miljöpåverkan med att bygga enskilda avlopp på landsbygden. Ofta kan transporter, grävning, grus och filtreringsmaterial, tillverkning av avloppssystem, byggnation med mera påverka miljön mer än det man försöker spara i utsläpp från själva avloppet. Det innebär att miljön totalt sett kan förlora på att man bygger en ny avloppsanläggning. Möjligheten till dispenser från dyra avloppslösningar på landsbygden bör öka. Miljönyttan med en ny avloppsanläggning får ju inte vara lägre än den totala miljöbelastningen och miljöpåverkan som en nybyggnation kan innebära. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att ta något initiativ för att underlätta och kunna ge fler dispenser från dyra avloppslösningar på landsbygden där miljönyttan inte väger upp den totala miljöpåverkan av byggnationen?
fr · H8113270 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3270 Personalliggare av (M) till Finansminister (S) Lagen om särskild skattekontroll i vissa branscher trädde i kraft , och det innebar att näringsidkare blev tvungna att föra personalliggare. är känt för att ha en omfattande byråkrati. Det innebär att våra företag får både en omfattande regelbörda att hantera och ökade kostnader för byråkratin. Kontroller måste finnas för att se att företag och invånare följer lagar och regler, men vi måste ständigt jobba med att försöka effektivisera och minska kostnaderna för byråkratin och regelverket. Att sköta uppdateringar av en personalliggare i små familjeföretag där många hjälper till både längre stunder och bara lite som extrahjälp vid arbetstoppar är en orimlig byråkratisk arbetsbörda. Lagen har gällt , och det borde vara dags att se över regelverket och se om något behöver ändras och underlättas för företagen när det gäller personalliggare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta någon form av initiativ till en mer omfattande utvärdering och översyn av kravet på personalliggare för att försöka underlätta för mindre företag?
fr · H8113271 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3271 Årlig konkurrenskraftsredovisning för lantbruk av (M) till Statsrådet (S) riksdag har tagit beslut om att genomföra en livsmedelsstrategi som skulle syfta till att stärka konkurrenskraften och höja matproduktionen i . För att följa utvecklingen och verkligen se om svenskt lantbruk stärker sin konkurrenskraft och att matproduktionen verkligen ökar bör få i uppgift att sammanställa och redovisa konkurrenssituationen för de olika produktionsgrenarna inom svenskt lantbruk och jämföra konkurrenskraften med andra länders lantbruk i . Där behöver det tydligt framgå vilka skatter, avgifter med mera som andra länder lagt på sitt lantbruk och vad har belastat sitt lantbruk med . Redovisningen behöver tydligt spegla vilka produktionsgrenar som tappar konkurrenskraft gentemot bönder och vilka produktionsgrenar som har stärkt sin konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet . Avser statsrådet att ta någon form av initiativ för att ge i uppgift att redovisa konkurrenssituationen och förändringarna mer i detalj för lantbruket mellan och andra EU-länder?
fr · H8113272 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3272 Ökad beredskap mot skogsbränder av (M) till Statsrådet (S) kommer sommaren, och med den kommer också en ökad risk för skogsbränder. har haft på sig efter de stora bränderna 2018. Tiden för att förbereda sig inför nästa stora brand har därmed varit god, och regeringen har haft tid på sig att stärka brandskyddet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att förstärka brandskyddet och med större kraft kunna bekämpa eventuellt uppkomna skogsbränder ?
fr · H8113273 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3273 Utlandssvenskarna och den svenska utrikesrepresentationen av i (SD) till Utrikesminister (S) Flera hundra tusen svenskar bor utomlands, antingen permanent eller tillfälligt. Den svenska diasporan, om man får tillåta sig ett sådant uttryck, är en viktig del av vårt svenska folk, även om de inte bor här hemma för stunden. De är en stor ekonomisk tillgång för oss och har länge bidragit till att stärka banden mellan oss och andra länder. Det är ansvar att de kan behålla en tät kontakt med sitt hemland och att de inte på något sätt hålls undan eller straffas för att de valt att se sig om i världen. Föreningen i Världen har hört av sig till statsrådet angående bristen på erforderliga utlandsmyndigheter där passuppgifter kan lämnas. Trots att ett mycket stort antal svenskar är bosatta i finns i det väldiga landet endast två platser där uppgifter kan lämnas: och , i praktiken grannstäder. generalkonsulat har stängts, och den mobila passenhet som fanns har också dragits in, tydligen av tekniska skäl. Vilka tekniska skäl som skulle föranleda felsökning framgår inte. Det har också framkommit att svenskar fått det allt svårare att få till stånd intervjuer och utredningar vid utrikesrepresentationen. I just det nämnda fallet, , vittnar många om att de tvingas resa tusentals kilometer till just och , därför att det är möjligt att intervjuas vid honorärkonsulaten, som . Detta ska tydligen ha påbörjats även före coronapandemins restriktioner. Utlandssvenskarna är som nämnt en viktig grupp, som måste få rimliga förutsättningar att upprätthålla kontakten med , även i formella frågor. Därför har mitt parti tidigare tagit upp utlandssvenskarnas problem i kontakten med utlandsmyndigheterna, exempelvis i motion 2020/21:3894, gällande svårigheterna att utfärda id-handlingar till utlandssvenskar. Jag vill därmed fråga utrikesminister : Varför har de konsulära villkoren för utlandssvenskar försämrats , och vad avser chefen för att göra för att förbättra för utlandssvenskarna i dessa frågor?
fr · H8113274 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3274 Vaccinering av barn av (M) till Socialminister (S) Vaccineringen av befolkning fortsätter. För avancerar regionerna i arbetet och kommer allt längre ned i åldrarna i enlighet med gällande prioriteringsordning för vaccinationskampanjen. gavs besked från utbildningsminister att skolorna i regel ska bedriva närundervisning. Detta innebär att skolelever ska komma till skolan och delta i fysisk undervisning. Detta besked ges som det sker en accelererande smittspridning av deltavarianten av coronaviruset. Denna mutation ska enligt sprida sig snabbare än övriga varianter. rapporterade att deltavarianten dessutom är farligare än övriga varianter. Forskningen som det hänvisas till visar på en dubbelt så hög risk att hamna på sjukhus om man smittas av mutationen jämfört med en annan variant. har pekat på att de tillgängliga vaccinerna skyddar sämre mot deltavarianten. Vid två givna doser fås ett fullgott skydd, men vid enbart en given dos är skyddet desto sämre jämfört med mot andra varianter. Regeringen har tillsammans med Kommuner och Regioner satt målet om att alla kommer att ha blivit erbjudna minst en dos vaccin . rapporterade att 0–19-åringar har en högre förekomst av antikroppar än vuxna, något som påvisar en ökande smittspridning bland unga. Något besked från om vaccinering av barn har ännu inte kommit, trots att har rekommenderat ett godkännande med ett godkänt vaccin. motsvarighet till har meddelat att de kommer att erbjuda vaccin till 12–15-åringar, något som också ser över . Vi står inför en situation där ungdomar kommer att återgå till klassrummen, vilket innebär en förhöjd risk för smittspridning. Skulle därtill spridningen domineras av deltavarianten kan vi se ett ökat antal inläggningar på sjukhus till följd av att många enbart kommer att ha fått en dos. Smittspridningen skulle kunna minskas om fler ungdomar vaccineras inför skolstart. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern och regeringen en beredskap för massvaccinering av barn om en sådan rekommendation kommer från ?
fr · H8113275 · 2021-06-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:3275 Femårslicenser och samlingsvapen av (SD) till Statsrådet (S) Inför införandet av femårslicenser för vissa vapentyper beskrevs begränsningen som ett verktyg för att komma åt sådana vapeninnehavare som inte längre har behov av sitt vapen för träning och tävling men ändå valt att behålla det. Detta framgår av proposition 1999/2000:27 En skärpt vapenlagstiftning. Innehavare av helautomatiska vapen och flerskottsenhandsvapen skulle framgent kunna påvisa aktivitet med vapnet för att en förlängning av licensen skulle vara möjlig, och detta är den ordning som tillämpas . gäller att även samlingsvapen omfattas av femårslicenser, detta efter en ny tolkning av regelverket av polisens handläggare. Detta har inte tillkommit genom beslut i riksdag. När det gäller samlingsvapen är det emellertid betydligt svårare att motivera det faktiska behovet, då samlingsvapen inte får användas för skjutning. Detta är en omständighet man också tycks ta hänsyn till i propositionen där följande formulering finns att läsa: ”Regeringen anser således att tillstånd att inneha enhandsvapen för flerskott och helautomatiska skjutvapen, som skall användas till skjutning, som huvudregel alltid skall tidsbegränsas.” Av formuleringen framgår att syftet med lagstiftningen var att tidsbegränsa licenserna för de vapen som används för , ingenting annat. Trots detta blir det allt vanligare att nekar legala vapeninnehavare som innehar samlarvapen förnyade licenser, trots att de i många fall innehaft vapnen och utan att de gjort sig skyldiga till några förseelser. Detta innebär en praxisförändring och att myndigheter valt att omtolka en lagstiftning som inte ändrats sedan den trädde i kraft. Lagstiftning bör vara förutsägbar och tolkas lika så länge inget i lagtexten ändrats. Detta är en viktig princip för att motverka godtycklig myndighetsutövning och rättskipning. har vid upprepade tillfällen tillkännagett för regeringen att den ska se över möjligheten att helt ta bort femårslicenserna. Detta bör regeringen hörsamma, och då det gäller samlingsvapen är det, mot bakgrund av det som beskrivs ovan, synnerligen angeläget med ett sådant lagförslag från regeringen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att befintlig lagstiftning omtolkas av myndigheter på ett sätt som i praktiken omöjliggör vapensamlande, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att underlätta för dessa legala vapenägare och för att avskaffa femårslicenserna i enlighet med de tillkännagivanden riktat till regeringen?
fr · H8113276 · 2021-06-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:3276 Fler trygga och säkra rastplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) och många av landets åkerier och chaufförer arbetar med att kartlägga vilka brister som finns utmed landets vägar när det gäller tillgången på säkra och trygga rastplatser för åkerinäringen. För att chaufförer och åkerier ska kunna planera sina transporter på ett bra sätt och klara kraven på lagliga kör- och vilotider måste det finnas en större tillgång till fler och säkrare rastplatser. Även jobbar med dessa frågor, men tyvärr ser vi inga resultat utmed landets vägar. Dessutom är många rastplatser dåligt skötta och blir snarare en plats för utländska lastbilar som väntar på nya körningar inom landet, vilket gör att platserna för chaufförer att stanna på är kraftigt begränsade och alldeles för få. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta vara på den kunskap nu har jobbat fram när det gäller fler rastplatser och med denna kunskap också snabba på en utbyggnad av fler säkra rastplatser i ?
fr · H8113277 · 2021-06-18 00:00:00 — Fråga 2020/21:3277 Äganderätten och minerallagen av (M) till Näringsminister (S) Markägare blir ofta både överkörda och utan rimliga ersättningar vid utvinning av på fastighetsägarens marker. är det vanligt att varken markägaren eller hans grannar tillfrågas före beslut om undersökningstillstånd. Därefter kan en person eller ett företag få ensamrätt till mineralundersökningen och företräde till eventuella fyndigheter. Markägaren har liten möjlighet att stoppa en exploatering och en utvinning. Ett eventuellt fynd innebär att det läggs en död hand över markområdet, och markägarens ersättning för intrånget är mycket ringa. Minerallagstiftningen måste ses över och omarbetas så att lagen skyddar markägaren och så att mineraler ingår i markägarens egendom. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ till att se över minerallagen i syfte att stärka upp äganderätten och ersättningen till fastighetsägaren vid utvinning av ?
fr · H8113278 · 2021-06-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:3278 Brister i Ivos granskning av HVB-hem av (SD) till Socialminister (S) P4 Västs avslöjande om att inspektörer på har mörkat missförhållanden på ett boende för flickor i är oroande. Det handlar om åren 2012–2019, och flickorna har under dessa år utsatts för hot och våld. De har inte heller fått den vård som ska erbjudas. Det framgår även i den interna granskningen som själv gjort efter P4 Västs avslöjande. Detta påverkar givetvis Ivos trovärdighet. Men det faktum att flickor inte blivit lyssnade på, när rätt vård och trygghet inte kunnat ges, är riktigt illa. I detta specifika fall är det ägaren själv som uppvisat ett våldsamt och hotfullt beteende gentemot flickorna. Ägaren har sedermera fått förbud att vistas bland flickorna. Det finns dokumenterade händelser som inte lyfts upp. Det tyder på allvarliga brister inom men även brister i den interna kontrollen. Det visar också att oseriösa aktörer kan verka under långa perioder, vilket i slutändan drabbar unga och deras familjer. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att säkerställa att Ivos uppdrag utförs på ett adekvat sätt och att myndighetens inspektörer har kompetens och rätt moralisk kompass i sin yrkesroll?
fr · H8113279 · 2021-06-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:3279 Det misstänkta intrånget i en myndighets databas av (SD) till Socialminister (S) Trots signaler om misstänkt dataintrång i smittdatabasen , där personnummer och känsliga uppgifter som sjukdomsbild för drabbade av covid-19 och flera andra smittsamma sjukdomar finns lagrade tog det, enligt uppgifter i , innan stängde ned databasen. berättar även att systemet, som är nästan , redan skulle ha skrotats innan intrångsförsöket upptäcktes. Uppgifter till tidningen gör också gällande att myndigheten fått signaler om ett möjligt intrång via mejl men inte reagerat på detta. Myndigheten vill inte bekräfta detta på en direkt fråga från tidningen. Att en myndighet reagerar så saktfärdigt vid misstänkt intrång där känsliga uppgifter finns lagrade är anmärkningsvärt. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder, och om inte, varför?
fr · H8113280 · 2021-06-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:3280 Missförhållanden på HVB-hem av (SD) till Socialminister (S) försvann en pojke från ett HVB-hem i värmländska . hittades pojken avliden. Det vittnas nu om bristande rutiner och säkerhet kring boendet. Även har gjort tillsyn och konstaterat att barn på hemmet har utsatts för tvångs- och begränsningsåtgärder, genom att vid upprepade tillfällen ha utsatts för fasthållning och nedläggningar. Man har inte heller kontrollerat belastningsregister vid anställning. framför också att hemmet påvisar brister i kvalitet och lämplighetsbedömning. har medierna bevakat placeringar av barn, och det har framkommit flera oerhört kraftiga missförhållanden. Det är tydligt att tappat kontrollen över placeringar och de verksamheter som bedriver vård åt kommuner och stat. rapporterade om HVB-boendet i , och följande framgick från personal på boendet. ”Jag har varit med här med barn som har gråtit sig till sömns för vi inte har läst någon godnattsaga. Vi har inte kunnat tillgodose ett par barns läxhjälp. – Varje barn ska dokumenteras. Underkategorier, dokumenteras när de borstar tänder, det ska dokumenteras när de duschar, men det hinns inte. Och blir det det hära "jo, men det var nog så". – Vi är så underbemannade så att det blir: Vet du om hon har borstat tänderna? Nej, och så säger klienten att han har gjort det och så kommer nästa klient. De kanske har borstat tänderna, de kanske inte har gjort det. – Arbetsgivaren svarar på vår kritik med att säga: Vi hör vad ni säger. Det finns en strategi. Ta det som är enklast först. – Det finns inte mycket tid till omvårdnad, omtanke och kärlek alls utan det är att hålla koll på ett halvt fotbollslag. De här barnen kräver så mycket. Det här är barn med extra speciella behov som kommer från trasiga familjeförhållanden. Med anledning av det som framkommit ställer jag följande fråga till socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa trygga placeringar för barn och unga i ?
fr · H8113281 · 2021-06-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:3281 Ivos befogenheter av (SD) till Socialminister (S) Missförhållanden på landets HVB-boenden fortsätter att lyftas fram i ljuset. Det är gripande historier som går att läsa, och det är bedrövligt att barn och unga som placeras under kommunens och statens ansvar för att få den vård och tillsyn som efterfrågas då placeras på boenden som faktiskt brister i flera hänseenden. Inspektionen för vård och omsorg, , efterfrågade ökade befogenheter för att bland annat kunna granska HVB-hems ekonomi. stängde 3 av 200 kritiserade HVB-hem på grund av missförhållanden och brister. Myndigheten menar att de behöver kunna gå in i andra myndigheters register för att hämta in deras uppgifter, för att kunna se om det är något som tyder på olämpligheter, i syfte att stoppa oseriösa aktörer. menade att bör ges de verktyg de behöver och efterfrågar för att utföra sitt uppdrag. ansåg att man behöver följa upp. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att agera och möta Ivos önskemål om utökade befogenheter för att de ska kunna agera mer kraftfullt mot HVB-hem som drivs av oseriösa aktörer?
fr · H8113282 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3282 Avfall och av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) skrev () ett reportage om hanteringen av muddermassor från och dess konsekvenser. Reportaget beskriver hur två närliggande kommuner har bedömt och handlagt situationen med två helt olika utfall. Det känns inte rättssäkert. Det känns heller inte rättssäkert att en kommun kan godkänna ett mark- eller vattenprov taget av en markägare som måste betraktas som jävig i hanteringen, eftersom företaget, vilket är detsamma i de båda exemplen, som dumpade massorna har gått i konkurs och den som upplåtit mark därmed blir ansvarig för sanering. Samma sak har tidigare hänt privatpersoner som beställt fyllnadsmaterial från ett, som de trodde, seriöst företag. Detta blir helt orimligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rättstillämpningen vid denna typ av förorenade områden ska bli likvärdig i 290 kommuner samt hur kan vi säkerställa att företag tar ansvar för sitt avfall?
fr · H8113283 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3283 Att se till djurens bästa av (M) till Statsrådet (S) arbetsgivare har uppmärksammat riksdag och regering på den allvarliga brist som råder på yrkeskunniga inom djursjukvården och att bristen dessutom väntas eskalera ytterligare. Regeringen har låtit den problematiska situationen landa i en utredning som ska avlämna sitt förslag . Det är mycket olyckligt att regeringen inte har valt att agera tidigare, eftersom läget är akut . I hittillsvarande diskussioner finns förslag som skulle kunna realiseras direkt och som skulle kunna innebära viss lättnad i rådande situation. Ett exempel är att låta utländska veterinärer skriva sina journalanteckningar på engelska. En annan åtgärd gäller djurvårdare som arbetar på undantagsregler från det så kallade behandlingsförbudet, och att deras situation skulle kunna permanentas. Med tanke på djuren är det uppenbart att något måste göras . Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Finns det några åtgärder som statsrådet kan tänka sig att vidta för att avhjälpa den akuta situation som råder inom djursjukvården?
fr · H8113284 · 2021-06-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:3284 säkerhet och införandet av 5G-nätet av (M) till Statsrådet (S) säkerhet är alltmer kopplad till frågor som rör ekonomi och teknologi. Ett tydligt exempel är nästa generations mobilnät, 5G. Införandet av 5G-nätet kommer att medföra ett stort tekniksprång genom högre hastighet och kortare svarstider och att många fler enheter kan kopplas upp. Detta innebär risker då det blir fler kontaktytor för cyberangrepp och säkerhetsintrång. Det är därför av största vikt att de leverantörer som får tillstånd att bygga och driva 5G-nätet är tillförlitliga. antog ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och i offentlighets- och sekretesslagen. Det är den lagstiftning som bland annat reglerar säkerheten i 5G-nätet. Ändringarna i lagstiftningen var ett viktigt steg i att skapa en strukturerad process för tillståndsgivning. I lagstiftningen ingår bland annat att vid tillståndsgivning ska samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten för att garantera att säkerhetsaspekterna tillgodoses. Regeringen föreslog i sin proposition att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten skulle kunna överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till en förvaltningsdomstol. På initiativ av beslutade dock att göra ett tillkännagivande till regeringen om att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten bör få överklaga till regeringen i stället. För är det en viktig princip att viktiga beslut som rör säkerhet ytterst ska avgöras av regeringen och inte av förvaltningsdomstolar. Trots att det har gått tillkännagivandet har regeringen inte följt uppmaning, detta trots att processen kring införande av nästa generations mobilnät i är inne i ett skarpt läge. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför har statsrådet inte agerat på tillkännagivande, och när kan vi förvänta oss att möjligheten införs för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen i stället för en förvaltningsdomstol?