ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911361 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:361 Arbetsmiljön inom av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) förbereder en ny granskning av . Det sker efter bland annat en rad anklagelser mot företaget via ett flertal granskningar i medierna. kommer även nya uppgifter om att medarbetare slår larm om att de bestraffas inom det statliga företaget. beskriver sig som ett av viktigaste företag och ett företag som ger meningsfulla jobb åt personer med funktionsnedsättningar. Men bakom fasaden har medarbetare beskrivit arbetsmiljön som ohållbar. vittnar ytterligare medarbetare och tidigare anställda om att personer som larmat om missförhållanden upplevt bestraffningar – alltifrån kränkningar och trakasserier till att chefer omplacerats eller köpts ut. Personal uttrycker i medierna att de är rädda för repressalier, och uppges även sätta munkavle på anställda. uppger sig vara en av landets största serviceleverantörer, med över 4 000 kunder och tjänster inom bland annat städning, lager och logistik. får i statligt stöd, och pengarna ska gå till att erbjuda arbetstillfällen till personer med så omfattande funktionsnedsättningar att de inte kan få något annat arbete på arbetsmarknaden. Flera personer rapporterar dock att de allra svagaste inte längre får jobben. Det stora fokuset uppges av tidigare anställda på vara nya affärer samt ekonomi, inte funktionsvariationer. uppges ha lämnat sitt ursprungsuppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den allvarliga situationen gällande arbetsmiljön inom ?
fr · H911362 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:362 Alkobommar i hamnar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Det har rapporterats om att drograttfylleri har ökat bland chaufförer som kommer in i landet via hamnar. Tullen i regionen vill se en skärpning men har inte rätt verktyg att arbeta med. Tullen kan inte frihetsberöva drogpåverkade lastbilschaufförer. avslöjade tullen i närmare 60 drogpåverkade chaufförer, medan man tros komma nära 100. Tulltjänstemännen har dock möjlighet att omhänderta körkortet och ta bilnycklarna . Efter det har man dock inte rätt att hindra chauffören från att köra vidare in i landet. Tullens teori är att det ökade användandet av droger beror på längre och pressade körtider. En tullmedarbetare berättar att chaufförerna hellre kör vidare utan körkort än att riskera att deras arbetsgivare blir arga på dem. Transportbranschen har länge vart utsatt för hård och osund konkurrens, vilket även har drabbat svenska företag hårt. Risken med prispressade branscher är att utvecklingen med ökat drograttfylleri fortsätter. I hamnarna har man till viss del placerat ut alkobommar. Dessa är dock långt ifrån det antal som behövs för att komma ifrån förekomsten av rattfylla, som är en stor risk för trafiksäkerheten på vägarna. Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att öka antalet alkobommar i hamnarna för att skapa säkrare vägar?
fr · H911363 · 2021-11-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:363 Bristfälligt underhåll i vinterväglag av (SD) till Infrastrukturminister (S) blev ett sextiotal lastbilar stående på mellan och . Vintern har knappt börjat, men ändå drabbas en så viktig del av vår infrastruktur av stopp på grund av halka. I tidigare debatter har infrastrukturministern hävdat att det inte finns några budgettekniska begränsningar för att klara en god vinterväghållning. Den fråga som ändå infinner sig i samband med tisdagens stopp på är naturlig. Varför är inte vägen i bättre standard om det finns tillräckliga resurser? Att vinterväghållningen blivit avsevärt sämre kan landets yrkesförare vittna om. Glashala vägbanor på de stora Europavägarna är mer regel än undantag. Halkbekämpningen är sent ute, och insatserna är alldeles för små. I stället skapas en yta på vägen som inte har tillräcklig friktion. Att Europavägar och andra viktiga vägar har ett så bristfälligt underhåll i vinterväglag som vi sett exempel är inte acceptabelt. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa en rimlig standard på vinterväghållningen?
fr · H911364 · 2021-11-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:364 Säkerheten på av (SD) till Infrastrukturminister (S) spårade ett godståg ur med 38 av 68 vagnar på mellan och älv. Utöver kostnaden för att reparera spår, kontaktledning och vagnar beräknar att det kan ta uppemot en månad innan kommer i fatt med sina leveranser. Även resandetågen drabbas av stoppet, och bussar får sättas in. Utöver ekonomiska konsekvenser är det en fråga om säkerhet. gällde det ett malmtåg, och föraren klarade sig oskadd. Om detta hade drabbat ett persontåg kunde utgången ha varit en helt annan. Anledningen till olyckan är inte utredd. Oavsett detta är det oroande att i en rapport efter en annan urspårning i Gäddmyr konstaterade att av rälsen var dålig och hade ”en onormal benägenhet att utveckla vertikalsprickor med risk för urspårning som följd”. Trots denna rapport var rälsen inte utbytt, vilket förefaller vara oansvarigt och utsätter människor, fordon, vagnar och anläggning för en onödig och omotiverad risk. Dessutom uppstår frågan om denna typ av räls finns på fler ställen i landet och om den är föremål för att bytas ut omgående för att minimera risken för urspårning. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Avser ministern att agera för att defekt räls på ska bytas ut möjligt?
fr · H911365 · 2021-11-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:365 Stopp för kopparstölderna i järnvägsanläggningen av (SD) till Infrastrukturminister (S) slog larm om att stölderna av koppar från järnvägsanläggningen ökade, med mångmiljonkostnader som följd för myndigheten. Bara var det 30 inrapporterade stölder, och antalet har fortsatt att stiga . Utöver kostnader för för att reparera och ersätta försvunnen kopparledning medför dessa stölder och sabotage mot anläggningen höga kostnader för ersättningstrafik med buss när tåg ställs in, och stölderna orsakar även problem med omledning av godståg. När tåg ställs in och resenärer får avsevärt längre restid med ersättningsbuss blir en ytterligare effekt att pendlarnas tilltro till resor med tåg minskar. Risken för att komma sent till jobbet eller missa möten eller lektionstid innebär att alternativet att köra bil för många kan bli det enda alternativet i stället för att tågpendla. Det finns inget som tyder på att problemet minskar; och även så sent som har till exempel tjuvarna slagit till mot Rååbanan mellan och . Denna bana är en av de mest utsatta, kanske till och med landets mest utsatta. Bara här har mer än kopparledning stulits . Att stjäla koppar är mer än en stöld, det är ett sabotage mot samhällsviktig infrastruktur och järnvägsanläggningen. Kopparstölder är ett stort samhällsproblem. sätter ibland in väktare, men önskvärt vore att större insatser från polis gjordes. Ökad takt i utbyte mot aluminiumledning och stöldmärkt koppar, där möjlighet finns, vore önskvärt. Men framför allt borde straffen skärpas för denna typ av sabotage mot samhällsviktig infrastruktur. Med anledning härav blir min fråga till infrastrukturminister : På vilket sätt avser ministern att agera för få bukt med kopparstölderna mot landets järnvägsanläggning?
fr · H911366 · 2021-11-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:366 Åtgärder mot drograttfylleri av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det har rapporterats om att drograttfylleri har ökat bland chaufförer som kommer in i landet via hamnar. Tullen i regionen vill se en skärpning men har inte rätt verktyg att arbeta med. Tullen kan inte frihetsberöva drogpåverkade lastbilschaufförer. avslöjade tullen i närmare 60 drogpåverkade chaufförer, medan man tros komma nära 100. Tulltjänstemännen har dock möjlighet att omhänderta körkortet och ta bilnycklarna . Efter det har man dock inte rätt att hindra chauffören från att köra vidare in i landet. Tullens teori är att det ökade användandet av droger beror på längre och pressade körtider. En tullmedarbetare berättar att chaufförerna hellre kör vidare utan körkort än att riskera att deras arbetsgivare blir arga på dem. Transportbranschen har länge vart utsatt för hård och osund konkurrens, vilket även har drabbat svenska företag hårt. Risken med prispressade branscher är att utvecklingen med ökat drograttfylleri fortsätter. I hamnarna har man till viss del placerat ut alkobommar. Dessa är dock långt ifrån det antal som behövs för att komma ifrån förekomsten av rattfylla, som är en stor risk för trafiksäkerheten på vägarna. Med anledning av texten ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern, och i så fall när, vidta åtgärder så att tullen får de verktyg den behöver för att stoppa det ökade drograttfylleriet som passerar svenska hamnar?
fr · H911367 · 2021-11-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:367 Dålig räls med urspårningsrisk av (SD) till Infrastrukturminister (S) spårade ett godståg ur med 38 av 68 vagnar på mellan och älv. Utöver kostnaden för att reparera spår, kontaktledning och vagnar beräknar att det kan ta uppemot en månad innan kommer i fatt med sina leveranser. Även resandetågen drabbas av stoppet, och bussar får sättas in. Utöver ekonomiska konsekvenser är det en fråga om säkerhet. gällde det ett malmtåg, och föraren klarade sig oskadd. Om detta hade drabbat ett persontåg kunde utgången ha varit en helt annan. Anledningen till olyckan är inte utredd. Oavsett detta är det oroande att i en rapport efter en annan urspårning i Gäddmyr konstaterade att av rälsen var dålig och hade ”en onormal benägenhet att utveckla vertikalsprickor med risk för urspårning som följd”. Trots denna rapport var rälsen inte utbytt, vilket förefaller vara oansvarigt och utsätter människor, fordon, vagnar och anläggning för en onödig och omotiverad risk. Dessutom uppstår frågan om denna typ av räls finns på fler ställen i landet och om den är föremål för att bytas ut omgående för att minimera risken för urspårning. stoppade utan förvarning järnvägstrafiken mellan och på grund av omfattande skador på rälsen. Detta trots att känt till mer än ett hundratal sprickbildningar i mer än men valt att mörka detta för operatörer och allmänhet. När var kallat till trafikutskottet efterlyste jag information om huruvida denna räls fanns på fler sträckor i landet, och skulle återkomma med svar senare till utskottet. Detta har inte skett. Transparens gentemot allmänhet, politiker, operatörer och medier är av yttersta vikt. Med anledning av säkerheten på järnvägsnätet lyder min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Avser ministern att vidta några generella åtgärder för att ska undersöka, åtgärda och rapportera om förekomsten av sprickbenägen räls på det svenska järnvägsnätet?
fr · H911368 · 2021-11-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:368 Minimigräns för överföringskapacitet av el av (SD) till Statsrådet (S) har brutit mot en EU-regel om en minimigräns för överföringskapacitet av el. Det slår fast. Genom att inte lever upp till minimikravet om att leverera av tillgänglig kapacitet till marknaden så begränsas utrymmet för aktörerna på marknaden, enligt tillsynsmyndigheten. Myndigheten menar även att detta kan det leda till att priserna ökar för konsumenterna. uppger att de inte uppfyllt kraven på grund av att delar av det svenska elnätet inte klarar av belastningen och att detta bland annat beror på avvecklingen av kärnkraftsreaktorer. Enligt behöver nätet byggas ut, och det bedöms att det fortfarande kommer att finnas tillfällen då minimigränsen inte kan uppnås. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att påskynda att minimigränsen efterlevs?
fr · H911369 · 2021-11-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:369 Avsaknad av svensk statistik om antisemitism av (SD) till Statsrådet (MP) för grundläggande rättigheter (FRA) rapporterar om fall och incidenter av antisemitism. Rapporteringen grundar sig delvis på data från medlemsstaterna. FRA pekar på problemet att statistik saknas från . Även och saknar statistik. FRA anser att när statistik saknas begränsar det förmågan hos beslutsfattare och andra berörda aktörer att vidta åtgärder och genomföra handlingsplaner. Jag delar den uppfattningen. En kartläggning av omfattning och karaktär av antisemitiska handlingar är viktig för att förstå och motarbeta företeelsen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Varför saknas statistiken och vad avser statsrådet att göra för att statistik ska insamlas och presenteras ?
fr · H911370 · 2021-11-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:370 Valet av en ny ordförande för av (S) till Statsrådet (S) samlas i för att välja en ny ordförande. En av favoriterna att ta över ordförandeposten är från . är generalinspektör på i landet och ansvarar bland annat för att utreda övergrepp i landets fängelsesystem. Det är ett fängelsesystem som är hårt kritiserat av människorättsorganisationer. Till exempel satt den brittiske medborgaren fängslad i isoleringscell i landet , innan han tvingades skriva på ett erkännande han inte kunde läsa. gjorde inget för att stoppa detta. I ett öppet brev protesterar 19 människorättsorganisationer mot al-Raisis kandidatur, rapporterar . Organisationerna, bland andra Human Rights Watch och , skriver att al-Raisi är ”del i en säkerhetsapparat som systematiskt skjuter in sig på fredliga kritiker, vilket gör att utrymmet för ett civilsamhälle är obefintligt (i )”. är en viktig arena för globalt polisarbete, och ska agera föredömligt och enligt organisationens egna riktlinjer. Kan detta garanteras om en person med al-Raisis bakgrund blir ordförande? Eller sänder det signalen att brutala och tortyrliknande behandling är acceptabelt i polisarbete? har auktoritära stater börjat använda ”red notice”-system för att komma åt dissidenter och andra politiska fiender, trots att det är förbjudet i riktlinjer. Det är en trend som riskerar att förstärkas med al-Raisi på ordförandeposten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka avvägningar gör statsrådet inför omröstningen i valet av en ny ordförande för ?
fr · H911371 · 2021-11-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:371 Tillkännagivandens roll i vårt demokratiska system av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) har röstat igenom lättnader i vapenreglerna i syfte att underlätta för laglydiga jägare och sportskyttar. Det rör sig om totalt 29 tillkännagivanden: 2018/19:JuU29 (sju tillkännagivanden) 2019/20:JuU33 (åtta tillkännagivanden) 2020/21:JuU11 (två tillkännagivanden) 2020/21:JuU39 (elva tillkännagivanden) 2020/21:JuU5 (ett tillkännagivande; egentligen tre men de andra två handlar om explosiva varor). har bland annat beslutat om femårslicenserna , varav regeringen den sista gången anmodades att återkomma med lagförslag . är 2021 snart slut. Det var också ett av de åtta tillkännagivandena utifrån betänkanden kring vapenfrågor som justitieutskottet lade fram 2019/20. Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det vill säga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor som Jakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Med hänvisning till regeringens ovilja att följa flertalet tillkännagivanden är det inte svårt att dra slutsatsen att regeringen inte har några ambitioner att underlätta regelverk och utövande för landets jägare, sportskyttar, vapenhandlare och samlare. Regeringens ambition verkar i stället vara att försvåra för desamma. hoppas jag att så inte är fallet utan att regeringen faktiskt har ambitionen att följa det som beslutas av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att regeringen faktiskt följer det som beslutar om, och i detta fall alla de 29 tillkännagivanden som har riktats?
fr · H911372 · 2021-11-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:372 Kunskapsbaserad utbildning gällande sexuella övergrepp mot barn av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Vad svarar man en elvaårig flicka som har blivit utsatt för sexualbrott , och förövaren blivit dömd till fängelse, som undrar varför hon inte får vård för sin utsatthet? Denna fråga kommer från en elvaårig flicka som blivit utsatt för sexualbrott av sin så kallade pappa. Förövaren dömdes till fängelse. Stiftelsen undersökning visade att av alla barn blivit utsatta för sexualbrott. är vi uppe i . Alla dessa barn kommer att bli vuxna, om de överlever vill säga. Man vet att om någon har blivit utsatt för sexualbrott i barndomen ökar risken tolv gånger för suicid i vuxen ålder. Risken är stor att det blir konsekvenserna när människor inte får adekvat hjälp. regioner har inte verktygen för att hantera frågan på ett patientsäkert sätt. Ett tecken på detta är att det står över 1 000 sexualbrottsutsatta i kö för att få adekvat vård och behandling bara i . Det saknas även krav på vilken typ av utbildning som ska ge den kunskapshöjning som så tydligt behövs och efterfrågas. anmäldes det högsta antalet våldtäkter mot barn . Det var fler än 2019. definierade WHO sexuella övergrepp som ett globalt hot mot folkhälsan och mänskliga rättigheter som kräver brådskande åtgärder. krävs extra insatser på flera plan, bland annat inom sjukvård, skola, socialtjänst och polis. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att kunskapsbaserad utbildning gällande sexuella övergrepp mot barn finns med som ett särskilt ämne på högskolor som driver utbildningar mot yrken där man kan komma att möta utsatta barn?
fr · H911373 · 2021-11-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:373 Stöd till , och av (SD) till Utrikesminister (S) Den tyske inrikesministern har uttalat sig om att nu måste hjälpa den polska regeringen att säkra sin gräns mot för att hindra den av orkestrerade flyktingvågen västerut. Uppenbarligen anser att det inte räcker med utökade sanktioner mot regim, utan att även konkreta åtgärder vid gränsen behöver vidtas för att hindra regimen att skeppa människor till sina grannars gränser. och , i den ordningen, tog emot ett väldigt stort antal flyktingar per capita av dem som kom till EU . Det är mycket troligt att detta nu upprepas genom agerande. Eftersom ännu inte kommer att ha kommit i kapp med integrationen är det därför rimligt att nu möjligt bidrar till skyddet av EU:s gräns mot genom konkret stöd till , och . Min fråga till utrikesminister är därför: Hur avser ministern och regeringen att agera för att konkret hjälpa , och att säkra sina och EU:s gränser mot ?
fr · H911374 · 2021-11-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:374 Covidpass för att förhindra smittspridning av (M) till Socialminister (S) räknar med ökad smittspridning . Följden kan bli att restriktioner införs på nytt. Flera olika länder har covidpass , och en del inför det . Det skapar en tydlighet kring vad som gäller om man ska besöka vissa platser, såsom stora evenemang, restauranger, offentliga institutioner med mera. Därför vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att införa covidpass eller andra åtgärder, i så fall vilka, för att förhindra en ökad smittspridning?
fr · H911375 · 2021-11-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:375 Nästa steg för tågsträckan – av Kopparklint (M) till Infrastrukturminister (S) Det nordiska samarbetet och myndighetssamverkan över gränserna är av stor vikt. I finns ett stortingsbeslut och ett skarpt uppdrag till Jernbanedirektoratet att påbörja en möjlighetsstudie för en ny gränsbana tillsammans med . Det som man nu väntar på är att vår svenska infrastrukturminister också ska ge samma uppdrag till , vilket ministern har uttalat att han ska göra men som ännu inte verkar ha fått. När intresset är så starkt i och kopplingen är viktig ur många perspektiv, inte minst när det gäller klimat och näringsliv i synnerhet för , är det viktigt att också visar skarpt intresse. Infrastrukturminister har tidigare uttryckt vikten av detta arbete; därför är det oturligt att signalerna inte är tydliga och att de helt uppenbart inte har gått fram till . Självklart hoppas jag att det har uppstått missförstånd och att regeringen reder ut varför inte är lika på i frågan som är. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att skynda på utvecklingsarbetet gällande sträckan –?
fr · H911377 · 2021-11-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:377 export av covidsmitta av (SD) till Socialminister (S) En ny studie, genomförd av forskare vid , norska och i , visar att misslyckade coronastrategi ledde till att smittan kunde föras från till andra länder. Studien visar hur smittkedjor med ursprung i i flera hundra fall har tagit sig vidare till andra länder. ”av den pågående pandemin var faktiskt en nettoexportör av sars-cov-2-viruset till våra nordiska grannländer”, säger , forskare vid Zoonosis science center vid , till UNT. Enligt forskarna finns det en möjlighet att antalet coronafall i och andra nordiska länder skulle ha varit mindre om hade valt en mer restriktiv strategi. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vilka slutsatser drar ministern utifrån rapporten, och avser ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av rapporten?
fr · H911379 · 2021-11-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:379 Fortsatta aggressioner från mot av (SD) till Utrikesminister (S) attackerade armeniska posteringar på suveränt armeniskt territorium. Enligt dödades 15 soldater, och 12 tillfångatogs. Utrikesministern, som även är ordförande i , uttalade i en tweet att hon delar Minskgruppens samordförandeskaps djupa oro angående ”rapporterade incidenter i regionen, inklusive de längs gräns.” Hon beskriver alltså systematiska brott mot vapenvilaavtal och fortsatta aggressioner som "rapporterade incidenter". Vidare skriver hon i tweeten att hon uppmanar sidorna att deeskalera situationen. Utrikesministern borde vara väl införstådd i att det enbart finns en sida som behöver deeskalera situationen och det är , som kontinuerligt fortsätter att provocera och attackera trots ingångna avtal. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Varför fortsätter ministern att i uttalanden framställa de båda ländernas skuld i konflikten som likvärdiga?
fr · H911380 · 2021-11-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:380 Svenskt stöd till UNRWA av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen hävdar ständigt att dess uppfattning är att FN:s särskilda organisation för palestinska flyktingar, UNRWA, har fungerande rutiner och att man i strategi för samarbetet med UNRWA prioriterar att UNRWA säkerställer, utvecklar och utvärderar sitt arbete med att i undervisningen främja FN:s grundläggande värderingar och principer samt att man för en nära och återkommande dialog med UNRWA och understryker vikten av dessa frågor. Men verkligheten ger en helt annan bild av UNRWA. Gång på gång fortsätter UNRWA att ertappas med att sprida antisemitism och våldsbejakande extremism och dess samröre med terrororganisationer, till exempel Hamas är väldokumenterade. Detta har jag i åtskilliga frågor redogjort för, till exempel i 2016/17:864, 2019/20:1, 2019/20:1634, 2020/21:3309, 2020/21:3333, 2020/21:3356, 2021/22:17. Detta förhindrar dock inte den , med långtgående historiska band till palestinierna, att fortsätta spendera svenska skattemedel på en organisation som sprider judehat, samarbetar med terrororganisationen och uppviglar till våld. har ingått ett nytt fyraårigt strategiskt avtal med UNRWA och kommer –2025 att bidra med totalt 2,1 miljard skattekronor till organisationen. Regeringens frikostiga bidrag av svenska skattebetalares pengar till UNRWA annonserades i samband med en internationell konferens om UNRWA som och stod värd för i . Jag vill fråga statsrådet : Anser statsrådet, mot bakgrund av de ovan beskrivna problem som UNRWA har, att det är rätt att finansiera organisationen med ytterligare , och avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder med anledning av de ovan beskrivna problemen?