ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112580 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2580 Sexmaterial till mellanstadieelever av (SD) till Utbildningsminister (S) I en broschyr från RSFU () får man bland annat veta att analsex är mer könsneutralt än vaginalt sex och hur man bär sig åt om man vill ägna sig åt ”fisting”. ”Ta det extra försiktigt, särskilt i början, och använd mycket glidmedel”, står det. rapporterar att broschyren gavs ut och är enligt hemsida den första i sitt slag som tar upp sex och trans. Den är utgiven med stöd av Allmänna arvsfonden. På en skola i har mellanstadieelever kunnat ta del av materialet i väntan på att få träffa psykolog eller kurator. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det är lämpligt att sådant material tillhandahålls för mellanstadieelever, eller kommer ministern att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H8112581 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2581 Tillgång till mobilnätverk av (SD) till Statsrådet (S) Efter krav från Säkerhetspolisen och Försvarsmakten har Huawei stängts ute från 5G-uppbyggnaden, vilket är bra. I har de Volkskrant avslöjat en tidigare hemlig rapport som visar att Huawei haft fri tillgång till den nederländska teleoperatören . KPN började använda Huaweis teknik för sina mobila nät trots att den inhemska underrättelsetjänsten varnat för risken för spionage. I samband med det anlitade för att analysera riskerna med samarbetet. Den interna rapport det genererade ansågs oroande till den grad att det sedan hemlighölls. Detta rapporterar sajten Sweclockers. Tillgången till mobilnätverket innebär att de haft möjlighet att avlyssna bland annat dåvarande premiärminister och haft vetskap om vilka nummer som bevakats av polis och underrättelsetjänst. Det finns inga bevis för att någon avlyssning faktiskt har skett. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Finns det någon risk för att det som avslöjats ha skett i också kan ha skett i , och tänker statsrådet vidta några särskilda åtgärder med anledning av det som avslöjats i ?
fr · H8112582 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2582 deltagande i WHA:s kommande möte av Boriana (M) till Utrikesminister (S) På WHA:s (World Health Assembly) 74:e möte, som kommer att äga rum –, är inte inbjudet. Detta är ytterst märkligt, inte minst med tanke på framgångsrika bekämpning av coronaviruset. har endast omkring 1 000 personer smittats och 10 personer avlidit till följd av covid-19 i . För att världshälsan inte ska bli lidande måste återfår sin status som observatör i WHA och bli inkluderat i WHO:s aktiviteter, möten och mekanismer. Bekämpningen av pandemin torde definitivt väga tyngre än intresse av att blockera deltagande i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ska inbjudas till WHA:s 74:e möte?
fr · H8112583 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2583 Bevarande av definition av våtmark av Kopparklint (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har restriktioner när det gäller att använda blyhagel vid våtmarker. Det förbudet är baserat på vetenskaplig grund och är accepterat och fungerar bra i dessa områden. Därmed har vi redan gått längre än vad andra medlemsländer i EU gjort. har öppnat upp för att tillåta en medlemsstat att införa ett totalförbud mot blyhagel om landets yta består till av våtmark. Vi behöver agera för att den redan antagna definitionen av våtmark i ska bevaras. måste vara tydligt och aktivt i frågan om att fastställa vår redan antagna definition av våtmark i kommissionen. Om inte detta sker innebär det ett stort hot mot jakten, skyttet och den svenska viltvården, vilket samtliga partier i riksdag borde motverka. vet vi att så inte är fallet efter åtskilliga debatter i kammaren, där stort utrymme har använts av två miljöministrar för att skapa både oro och förvirring. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ämnar ministern verka så att definition av våtmark bevaras?
fr · H8112584 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2584 Föräldrars synpunkter på sina barns undervisning av (SD) till Utbildningsminister (S) Distansundervisning under pandemin har möjliggjort för föräldrar att på ett enkelt sätt kunna följa undervisningen av sina barn. I reagerade en förälder när hans barn hade historiekunskap. Pappan ansåg att det läraren lärde ut var vänsterpropaganda. Han skrev därför ett mejl till läraren i vilket han kritiserade läraren för undervisningen. Skolans rektor svarade på kritiken med att han hade förtroende för att läraren följde skollagen när det gäller objektiv undervisning. Pappan råkar vara förtroendevald för och kommunfullmäktiges ordförande i sin kommun, men säger till SVT att han kontaktade läraren och rektorn i egenskap av privatperson. har utbildningsministern reagerat på att föräldern kritiserat lärarens undervisning. Hon säger till SVT att ”lärare som gör sitt jobb och undervisar enligt läroplanen ska inte behöva vara rädda för att makthavare lägger sig i deras lektioner”. Vidare skriver SVT att ”(S) säger att hon blir upprörd av hur SD-toppen blandat sig i undervisningen och att hon ser allvarligt på det”. Oaktat det aktuella fallet reser utbildningsministerns uttalanden frågor kring hur ministern egentligen resonerar om föräldrars möjlighet att följa sina barns undervisning och kunna få ha synpunkter på den. Tyvärr är vi många som kan vittna om hur en del lärare har svårt att skilja sina egna politiska uppfattningar från en objektiv undervisning. Att som förälder då inte kunna få reagera på grund av att man har ett politiskt förtroendeuppdrag ter sig aningen märkligt. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Har ministern för avsikt att säkerställa att alla föräldrar, även de som har politiska förtroendeuppdrag, ska kunna få framföra synpunkter på undervisningen av deras barn?
fr · H8112585 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2585 Nationella riktlinjer för ett förstärkt brandskydd hos personer med stödinsatser av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) blir fråganom brandsäkerhet aktuell, och detta av tragiska skäl. Alltför mångamänniskor har omkommit i bostadsbränder. finns ensträvan mot att äldre personer och personer med funktionsnedsättning så långt sommöjligt ska får bo kvar i sitt eget hem, och i stället för vårdboendealternativt gruppbostad få hälso- och sjukvårdsinsatser, hemtjänstinsatser ochbostadsanpassning i hemmet. Detta innebär att det finns fler människor som harsvårare att sätta sig i säkerhet vid brand. Det handlar inte om att dessamålgrupper står för en högre procent av bostadsbränder, utan att de har svårareatt klara sig om en brand skulle uppstå. Det finns dock vissa individeri dessa målgrupper som är högriskpersoner när det gäller uppkomst av brand ochdet är rökare i kombination av olika former av psykisk eller fysiskfunktionsvariation. Det finns en risk att man tappar cigaretten och intehar möjlighet att ta upp den eller släcka den. Det finns flera fall därhemtjänstpersonal vittnat om faran med detta och där det upprepade gånger häntatt man tappat cigaretter som legat på golv och gjort brännmärken. Risken ärstor trots flera tillsynstillfällen dygnet runt. Denna riskgrupp är i mångafall i behov av system med ett detektoraktiverat sprinklersystem Detta är enförhållandevis stor investering men i förhållande till risker och andrakostnader som detta medför är det en förhållandevis liten summa. Det är givetvisen stor kostnad för den enskilde individen, och det är orimligt att räkna indet i den enskildes ansvar enligt lagen om skydd mot olyckor. Detta handlar omett fåtal individer per kommun så den sammantagna kostnaden för kommunerna blirändå låg. Brandskyddet skiljer sig åt från kommun till kommun, och ansvarsfördelningen är otydlig i lagstiftningen. Regeringen bör därför agera snabbt innan fler dör av bostadsbränder. Man behöver ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för förstärkt brandskydd hos dessa uppräknade målgrupper: personer med stödinsatser enligt lagen om stöd och service, hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Det bör tydligt framgå att denna situation ska räknas in i 5 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) där det anges att äldre personer ska kunna leva ”under trygga förhållanden”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till att ta fram nationella riktlinjer för att säkerställa brandsäkerheten ytterligare hos äldre och personer som har stöd enligt LSS eller socialtjänstlagen?
fr · H8112586 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2586 Nationella riktlinjer för ett förstärkt individuellt brandskydd på lång sikt av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) blir frågan om brandsäkerhet aktuell, och detta av tragiska skäl. Alltför många människor har omkommit i bostadsbränder. finns en strävan mot att äldre personer och personer med funktionsnedsättning så långt som möjligt ska får bo kvar i sitt eget hem, och i stället för vårdboende alternativt gruppbostad få hälso- och sjukvårdsinsatser, hemtjänstinsatser och bostadsanpassning i hemmet. Detta innebär att det finns fler människor som har svårare att sätta sig i säkerhet vid brand. Det handlar inte om att dessa målgrupper står för en högre procent av bostadsbränder, utan att de har svårare att klara sig om en brand skulle uppstå. Det finns dock vissa individer i dessa målgrupper som är högriskpersoner när det gäller uppkomst av brand och det är rökare i kombination av olika former av psykisk eller fysisk funktionsvariation. Det finns en risk att man tappar cigaretten och inte har möjlighet att ta upp den eller släcka den. Det finns flera fall där hemtjänstpersonal vittnat om faran med detta och där det upprepade gånger hänt att man tappat cigaretter som legat på golv och gjort brännmärken. Risken är stor trots flera tillsynstillfällen dygnet runt. Denna riskgrupp är i många fall i behov av system med ett detektoraktiverat sprinklersystem Detta är en förhållandevis stor investering men i förhållande till risker och andra kostnader som detta medför är det en förhållandevis liten summa. Det är givetvis en stor kostnad för den enskilde individen, och det är orimligt att räkna in det i den enskildes ansvar enligt lagen om skydd mot olyckor. Detta handlar om ett fåtal individer per kommun så den sammantagna kostnaden för kommunerna blir ändå låg. För att det individuella brandskyddet ska stärkas upp behöver man på lång sikt tillsätta en offentlig utredning, på liknande sätt som gjordes i som resulterade i utredningen hjemme – Brannsikkerhet for utsatte grupper (NOU 2012:4). Man bör då se över relevant lagstiftning (till exempel socialtjänstlagen och lagen om bostadsanpassning) och undersöka vad som är rimlig skyddsnivå för personer med särskilt stort behov och hur ansvarsfördelningen bör se ut. MSB och har kommit en bra bit i detta arbete genom den publicerade vägledningen Brandsäker bostad för alla – Stärkt brandskydd för särskilt utsatta individer, men denna är baserad på en frivillighet från kommunerna i enlighet med nuvarande tolkning av lagstiftningen. För att uppnå en likvärdighet inom landet bör ansvaret förtydligas och en rimlig skyddsnivå för dessa individer sättas på nationell nivå. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till att på lång sikt stärka upp brandskyddet på samma sätt som man har gjort i ?
fr · H8112587 · 2021-04-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:2587 viljeinriktning gällande EU:s framtida förbud mot bly i ammunition av Kopparklint (M) till Miljö- och klimatminister (MP) förs diskussioner och förhandlingar i EU om ett totalförbud mot bly i ammunition. Det finns ingen majoritet i för att försvåra för svensk jakt och sportskytte, varken när det gäller det utökade blyförbudet i våtmark eller förbudet mot bly i vapenammunition. Det sistnämnda är en oerhört viktig fråga för svenskt jakt- och sportskytte. Redan nu behöver tydligt säga nej i förhandlingarna med EU om ett utökat förbud mot bly i ammunitionen avsett för jakt och sportskytte då testade och tillförlitliga alternativ saknas. behöver omgående jobba för att låta forskningen tillsammans med jakt- och skytteorganisationerna arbeta fram nya likvärdiga alternativ som fungerar lika bra som alternativ till blyet, men innan det är framme är detta lagförslag som håller på att läggas fram i EU oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit så att riksdags viljeinriktning gällande blyförbud lyfts fram i förhandlingarna i EU?
fr · H8112588 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2588 Rätten till engagemang i sina barns skolgång av (SD) till Utbildningsminister (S) På sociala medier ser vi hur utbildningsminister motsätter sig att makthavare lägger sig i lärares lektioner. Som referens till detta används en pappa från som med sin privata e-post har kontaktat läraren på sitt barns skola. Föräldern i fråga har i privata mejl visat missnöje med undervisningen som visat på uppenbar vinkling från vänsterhåll; detta efter att han till följd av pandemin mer intensivt kunnat ta del av undervisningen. Trots att föräldern i fråga har skrivit från sin privata adress och ej heller har nämnt något om sitt ideella politiska engagemang har alltså detta rört upp känslor hos utbildningsministern. Det går bara att tolka på ett sätt: önskar hindra föräldrar, åtminstone de som råkar vara anslutna till ett politiskt parti, att engagera sig i sina barns skolgång. Det torde råda en någorlunda bred enighet i om att undervisningen i ska fokusera på kunskap och inte hålla på med politisk indoktrinering. Ändå kommer återkommande rapporter om att detta förekommer i svensk skola, vilket bland annat undertecknad har märkt efter samtal med olika elever. Inte minst i egenskap av just småbarnsförälder är det därför minst sagt ofattbart att utbildningsminister anser att partianslutna inte ska få engagera sig i sina barns skolgång när uppenbara fel uppenbaras. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stärka föräldrars möjlighet att engagera sig i sina barns skolgång, och hur kan detta kopplas till föräldrar som är partianknutna?
fr · H8112589 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2589 Erkännande av folkmordet av (SD) till Utrikesminister (S) tillkännagav för regeringen att ska erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker, att bör verka inom EU och FN för ett internationellt erkännande av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker och att bör verka för att erkänner folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer och pontiska greker. Sedan erkännande har dessvärre inga regeringar erkänt folkmordet i enlighet med tillkännagivande. I valrörelsen besökte och lovade att driva frågan om att regeringen skulle erkänna folkmordet – om Socialdemokraterna vann valet. I en intervju med Assyria TV sa han: ”Har vi fattat beslut i så ska vi naturligtvis fullfölja det. Det är absolut min målsättning.” Socialdemokraterna har även ett kongressbeslut om ett erkännande av folkmordet. Det har dock visat sig vara tomma ord. När och väl vann valet och blev statsminister lät det helt annorlunda. sa statsministern till SVT: ”Jag har gjort det jag sa, jag tog det till en utredning, den rapporten visade att det här är en oerhört komplex fråga. Det är en sak för ett parlament att erkänna folkmord, det är en annan sak för en regering.” Och på en direkt fråga om regeringen tänkte erkänna folkmordet svarade han: ”Regeringen har inte någon plan på det, nej.” I ett svar månaden efter på en skriftlig fråga (2017/18:1418) svarar utrikesminister att det är komplicerat: ”Frågor om hur en regering bör förhålla sig till, och benämna, massövergrepp långt bak i tiden är komplicerade och innehåller flera folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter som vi inte kan bortse från.” Regeringen har alltså svikit sina utlovade löften och inte heller hörsammat beslut. I ett svar på en ny skriftlig fråga (2019/20:1683) upprepar utrikesminister ordagrant det som tidigare svarade. Minnesdagen för folkmordet infaller , och det är då folkmordet inleddes i . Och det har gått tillkännagav för regeringen att ska erkänna folkmordet. Av denna anledning vill jag åter fråga utrikesminister : Varför erkänner inte den folkmordet i enlighet med beslut och de tidigare utfästelser och löften som getts om ett erkännande?
fr · H8112590 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2590 Förföljelsen av syrianer i av (KD) till Utrikesminister (S) Sedan den väpnade konflikten mellan PKK och turkiska staten startade har syrianer och andra kristna invånarna drabbats hårt i sydöstra . Konflikten, och det faktum att kurdiska klaner som med våld styr stora delar av området, har gjort det svårt för ursprungsbefolkningen syrianer att bo kvar i hemlandet. Det råder brist på respekt för mänskliga rättigheter, och de kristnas framtida existens i kristendomens vagga är hotad. För att syrianer och andra kristna invånare ska kunna leva kvar i området måste den turkiska staten ta sitt ansvar och skydda kristna invånare från utpressning, hot, våld och intrång på syriansk egendom från lokalbefolkningen och inte minst från beväpnade PKK-anhängare. Syrianer är turkiska medborgare och en fredlig minoritet i landet, och de förväntar sig att staten garanterar deras säkerhet och trygghet samt skyddar deras religiösa och kulturhistoriska byggnader. måste nu ta större ansvar och skydda syriansk egendom, såsom religiösa och kulturhistoriska byggnader. Enskilda munkar och präster som tar hand om kyrkor och kloster i området hotas och utpressas för att ta ställning i den väpnade konflikten mellan den turkiska staten och kurdiska rebeller. En utav dessa är den syrianska munken som arresterades och anklagas för samröre med den kurdiska väpnade gruppen PKK. har vigt sitt liv åt att tjäna kristendom och har från ärkebiskopen fått i uppdrag att verka i det syrisk-ortodoxa klostret i provinsen i sydöstra . Inom detta uppdrag ingår även att välkomna både utländska och inhemska besökare som vill ta del av den mycket betydelsefulla religiösa och kulturhistoriska byggnaden. Munken gör ett heroiskt arbete för sin kyrka i en mycket osäker miljö. Genom tvivelaktiga anklagelser från turkiska staten om att ha huserat terrorstämplade kurdiska rebeller har domstolen i dömt munken till 25 månaders fängelse. Det finns goda anledningar att ifrågasätta rättssäkerheten i fallet med munken som, precis som många andra syrianer, tycks ha hamnat i kläm i en konflikt som de inte är delaktiga i. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern att ta upp detta bilateralt med och lyfta frågan till ?
fr · H8112591 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2591 roll i av (L) till Utrikesminister (S) meddelade president att de resterade amerikanska trupper som är stationerade i ska dras tillbaka helt och hållet . Beslutet är föga förvånande med tanke på att har försökt dra sig ur konflikten . Det skapar däremot en osäkerhet kring det framtida säkerhetsläget i . Frågan angår även genom vår militära närvaro med 15 soldater i ett tyskt Natoläger. I samband med att andra Natomedlemsländer också drar tillbaka sina trupper måste även fatta ett beslut om hur vi framgent vill arbeta för att främja säkerheten i . Det och Nato lämnar efter sig är ett maktvakuum där grannländer som bland annat , och mycket väl kan komma att spela en allt större roll. När regeringen fattar ett beslut i frågan bör den ta hänsyn till varningstecknen: Det är inte säkert att den sköra republiken och dess säkerhetsstyrkor kan stå emot talibanerna när inbördeskriget går in i en ny fas. Man behöver bara blicka tillbaka för att inse vad ett talibanintåg i kan innebära. Liberalerna menar att ska spela en aktiv roll i vår omvärld. I vissa fall kräver detta att vi även deltar i militära sammanhang. De afghanska säkerhetsstyrkorna är trots allt en mer professionell styrka , delvis tack vare deltagande i Natoledda Resolute Support Mission. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringen att fortsätta att samarbeta med de afghanska säkerhetsstyrkorna för att stärka republiken i kriget mot talibanerna, och hur kommer i så fall ett sådant samarbete att se ut?
fr · H8112592 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2592 Minskad valfrihet i PPM av (SD) till Statsrådet (S) Pensionsgruppen har nått en överenskommelse som innebär stora förändringar av premiepensionssystemet. SD har stängts ute från förhandlingarna och har därför inte haft möjlighet att påverka dessa. Målet för förhandlingarna var att balansera trygghet med valfrihet på ett välavvägt sätt, vilket jag menar att Pensionsgruppen misslyckats med. Regeringen och Pensionsgruppen planerar att outsourca pensionsparanas valfrihet på statliga tjänstemän som genom ett ”upphandlat fondtorg” ska styra vilka fonder som aktiva pensionssparare ska få investera sina pensionsbesparingar i. Det finns dock inga bevis på att tjänstemän skulle fatta bättre privatekonomiska beslut än den enskilde pensionsspararen. Ett rimligt antagande är att var och en har bättre koll på sin privatekonomi och sina riskpreferenser än regeringens förlängda arm i form av en ny myndighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa pensionsspararnas valfrihet när fondutbudet reduceras?
fr · H8112593 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2593 Politisering av fondutbudet i PPM av (SD) till Statsrådet (S) Pensionsgruppen har nått en överenskommelse som innebär stora förändringar av premiepensionssystemet. SD har stängts ute från förhandlingarna och har därför inte haft möjlighet att påverka dessa. Förändringarna innebär inskränkningar av valfriheten för pensionsspararna eftersom man avser att krympa utbudet på fondtorget kraftigt. , som genom högre krav och urvalskriterier redan minskats i en omgång från cirka 800 fonder till dagens 500, ska alltså reduceras ytterligare ned till 150–200 fonder. Enligt överenskommelsen ska fonderna också vara ”kostnadseffektiva, hållbara, kontrollerbara och av hög kvalitet”, formuleringar som lämnar en uppsjö av tolkningsutrymme. Vad som är hållbart och av hög kvalitet för en person kan vara motsatsen och vice versa. Risken för politisk styrning måste därför anses vara överhängande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet säkerställa att fondutbudet förblir fritt från politiserade mål och styrning?
fr · H8112594 · 2021-04-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:2594 Utökade sanktioner mot av (SD) till Utrikesminister (S) I ser vi fortsatt massrättegångar och grova kränkningar av fundamentala mänskliga fri- och rättigheter. Som exempel såg vi hur 70 människor åtalats och dömts till bland annat fängelse efter att ha dansat ringdans i en gatukorsning . I ett annat mål anklagas 14 människor som protesterat mot valfusket för våld mot tjänsteman efter att de blivit jagade och misshandlade av kravallpolis under valnatten. Vidare ser vi hur en ny lag ger före detta anställda i landets säkerhetsstyrkor ett så kallat snabbspår till att få advokatlicens som privata advokatbyråer avskaffas helt. återupptar tydliga sanktioner mot nio statliga bolag i oljeindustrin. ska dessutom all handel med dessa företag stoppas. agerar med andra ord kraftfullt, och helt i linje med vad den demokratiska oppositionen i landet önskar. I en interpellationsdebatt svarade utrikesminister på frågor om just utökade sanktioner mot . Hon klargjorde sin tro på ett enigt och principfast EU-agerande, och hänvisade till att utrikesrådet resulterade i att EU uttryckte beredskap för utökade sanktioner – något som utrikesministern anser vara befogat. Det är självfallet glädjande att utrikesministern delar undertecknads syn på ett behov av skarpare sanktioner, men som vi alla vet fungerar EU-maskineriet långsamt då byråkratin måste ha sin gång. hänvisar utrikesministern kontinuerligt till att inte har några egna möjligheter till sanktioner, just på grund av att vi saknar den lagstiftning som krävs. Som bekant är detta något har velat ändra på. Även om möjligheten till denna lagstiftning finns måste den dock inte användas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det aldrig kan finnas skäl till att använda sig av nationella Magnitskijsanktioner, eller varför möjliggör inte regeringen för en sådan lagstiftning i förebyggande syfte?