ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122188 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2188 av (SD) Självcensur i public service har frågat mig hur jag ser på att public service utövar det frågeställaren kallar självcensur i sina inslag och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av AB:s agerande i samband med en intervju om i . Public service-företagen – , och – är självständiga medieföretag. Deras verksamhet regleras på en övergripande nivå genom sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen i enlighet med den inriktning som fastställs av . Enligt sändningstillstånden ska public service-verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Public service-företagens oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens publicistiska integritet. Som minister ska jag därför inte kommentera publicistiska beslut.
frs · H8122189 · 2021-03-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2189 av (SD) Livsmedelsfusk har frågat mig hur jag ser på konsumentutsattheten gällande det tilltagande livsmedelsfusket, och vilka åtgärder för ökad konsumenttrygghet som jag och regeringen avser att vidta. Jag håller med om att livsmedelsfusk är oacceptabelt. Vi ska som konsumenter kunna lita på att våra livsmedel är säkra och att vi inte blir lurade. Fusk och bedrägliga beteenden snedvrider konkurrensen och riskerar att påverka synen på svenska livsmedel och som exportland. har i uppgift att motverka livsmedelsfusk bl.a. i syfte att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen. arbete har framför allt inriktats mot att erbjuda stöd och utbildning till de kommunala kontrollmyndigheterna samt genomföra riktade kontrollprojekt. Vidare finns ett väl etablerat samarbete med övriga myndigheter inom livsmedelkedjan och samverkan med andra centrala myndigheter, så som , och har utvecklats. Regeringen har även skärpt straffskalan för allvarliga brott mot livsmedelslagen (2006:804). Min bedömning är att insatserna har varit ändamålsenliga. Medvetenheten om livsmedelsfusket i har ökat och den svenska livsmedelskontrollen har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Som skriver, finns indikationer på att livsmedelsfusk är ett växande problem i . Regeringen har därför inom ramen för livsmedelsstrategin tillfört ytterligare anslagsmedel –2025 för att förstärka och utveckla insatserna på detta område. Genom EU:s kontrollförordning (och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel) utvidgas nu arbetet att bekämpa fusk och bedrägliga beteenden till att omfatta alla områden inom livsmedelskedjan. Jag välkomnar att samarbetet på detta område nu breddas och intensifieras för att bekämpa bedrägliga beteenden inom hela livsmedelskedjan. Det informations- och erfarenhetsutbyte som sker mellan EU:s medlemsstater samt genomförande av allt fler internationellt samordnade kontrollinsatser är mycket viktiga åtgärder för att kunna motverka gränsöverskridande fusk och därmed bidra till ökad konsumenttrygghet. För mig och regeringen är arbetet mot livsmedelsfusk en strategisk och viktig fråga. Jag följer utvecklingen på området och kommer att överväga ytterligare åtgärder om det behövs.
frs · H8122190 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2190 av (V) Stängd gräns till för veckopendlare har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att den norska regeringen skyndsamt öppnar gränsen för veckopendlare. Jag har redogjort för mitt och regeringens arbete för att underlätta gränspendling till och våra andra nordiska grannländer i mina svar på frågor 2020/21:2096 och 2020/21:2059; i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1846 av , fråga 2020/21:1873 av och fråga 2020/21:1839 av samt i mitt samlade svar på fråga 2020/21:1645 av och fråga 2020/21:1649 av . inreseförbud som trädde i kraft försatte många gränspendlare inför en akut situation. Efter påstötningar från och samtal mellan statsministrar fick vi på plats ett undantag för dagspendlare. Det var ett positivt och nödvändigt besked primärt för dagspendlarna men även för de företag som har anställda dagspendlare. Vidare efter påverkansarbete från och samtal mellan våra statsministrar åtog sig att ekonomiskt kompensera svenska gränspendlare som inte kan åka över gränsen för att ta sig till sitt arbete. Ersättningen kommer att gälla retroaktivt sedan gränsen stängdes och gäller både för dags-och veckopendlare. Det är viktiga steg i att förbättra den svåra situationen för gränsregionerna och ett kvitto på att dialog och samverkan ger resultat. Även om det allra viktigaste har varit att få till en lösning på den akuta ekonomiska situationen som gränspendlarna befunnit sig i, hade det underlättat för företag och medborgare om ett undantag gällde även veckopendlare. har påpekat att det är motiverat att göra särskilt undantag för svenska veckopendlare. Från norskt håll har man däremot menat att det är ett svårt att öppna gränsen för svenska veckopendlare då detta skulle innebära att veckopendlare från andra länder inom EES också skulle komma till vilket skulle vara negativt från smittskyddssynpunkt. Som Nordenminister verkar jag för att vi så skyndsamt som möjligt ska kunna återgå till att öppna gränserna. Detta är inte enbart en fråga för de medborgare och företag som verkar i gränsregionerna utan är också viktigt för hela det nordiska samarbetet som bygger på en fri rörlighet. är det viktigt att en öppning av gränserna sker på ett ansvarsfullt sätt och som inte leder till en ökad smittspridningen i samhället. Vi befinner oss fortfarande mitt uppe i en pandemi och att begränsa smittspridningen är av högsta prioritet.
frs · H8122193 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2193 av (SD) Målsägandebiträden har frågat mig om jag och regeringen kan tänka oss att öppna upp för en utredning som ser över en förändring av brottsoffrens rätt till målsägandebiträde. Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den hjälp de behöver. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att stärka stödet till brottsoffer. Kraven på målsägandebiträdens kunskaper och erfarenheter har skärpts. Brottsoffret ska kunna räkna med att den som är utsedd till målsägandebiträde normalt sett också är den som faktiskt företräder honom eller henne i processen. Det är därför inte längre möjligt för ett målsägandebiträde att lämna uppdraget vidare till kollegor utan att rätten har godkänt det. När det gäller sexualbrott har det förtydligats att ett målsägandebiträde ska förordnas så snart en förundersökning har inletts eftersom det är viktigt att stödet kommer tidigt i processen. I hovrätten är huvudregeln att hovrätten tar del av inspelade förhör från tingsrätten. Nya förhör hålls sällan och det är ovanligt att målsäganden är på plats i hovrätten. Behovet av målsägandebiträde i hovrätten har därmed minskat. gäller därför att målsägandebiträdets förordnande inte automatiskt fortsätter i hovrätten. Det är dock fortsatt så att ett målsägandebiträde alltid ska förordnas om det finns behov av det. Reformen har varit i kraft . Jag är mån om att brottsoffer får det stöd och den hjälp som de behöver och följer frågorna nära. Det är domstolarna som avgör om ett målsägandebiträde ska förordnas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Jag har fullt förtroende för hur domstolarna utför den uppgiften.
frs · H8122194 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2194 av (SD) Skadestånd för brottsoffer har frågat mig om jag och regeringen avser att ändra reglerna kring skadestånd på grund av brott. Regeringen tillsatte en utredning i syfte att stärka brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att ta ställning till i vilken utsträckning nivåerna på kränkningsersättning bör höjas. Utredningen ska även ta ställning till hur reglerna om förbud mot utmätning av skadestånd med anledning av ett frihetsberövande bör ändras, för att i större utsträckning möjliggöra utmätning till förmån för brottsoffer. Jag vill inte föregripa detta arbete utan ser fram emot att ta del av utredningens förslag när uppdraget redovisas .
frs · H8122195 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2195 av (SD) Snus i ANDTS-strategin har frågat mig om den nya ANDTS-strategin kommer att likställa cigaretter och snus. Det övergripande målet för regeringens tobakspolitik har varit att minska allt tobaksbruk, även bruket av rökfria tobaksprodukter så som snus. Avseende rökfria produkter handlar det framförallt om att skydda barn och unga från att börja snusa och fastna i ett nikotinberoende. Det är välkänt att rökning är en av de främsta förebyggbara riskfaktorerna för sjukdom och för tidig död. Snusets skadliga effekter jämförs ofta med rökningens, men en sådan jämförelse är vansklig eftersom få produkter eller beteenden är så hälsofarliga som just rökning. Vi vet att även snusning ökar risken för ohälsa och sjukdom. Det finns tillräcklig kunskap om snusets skadeverkningar för att avråda från snus. Andra nikotinprodukter, som till exempel e-cigaretter och tobaksfritt nikotinsnus, är relativt nya och det är fortfarande osäkert vilka risker bruket av dessa innebär. Vi vet dock att nikotin är ett mycket giftigt och beroendeframkallande ämne som innebär risker för hälsan. Barn och unga är särskilt känsliga för nikotinets skadeverkningar. rekommenderar inte snus eller e-cigaretter för rökavvänjning. Det finns andra effektiva åtgärder för rökavvänjning som har vetenskapligt stöd. Regeringen har överlämnat ett förslag till en förnyad ANDTS-strategi till . Genom att fokusera på både tobaks- och nikotinprodukter i den nya strategin avser regeringen att ta ett samlat grepp över samtliga beroendeframkallande produkter som innehåller nikotin. På det sättet kan vi förhindra att nya generationer fastnar i ett nikotinberoende och framförallt skydda våra unga.
frs · H8122196 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2196 av (M) Vaccinationstvivel har frågat mig om jag avser verka för att regeringen ska presentera en plan för att fler svenskar ska vilja vaccinera sig mot covid-19. I den senaste s k coronabarometern utförd av Kantar på uppdrag av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) anger nästan nio av tio personer i att de helt säkert eller troligen kommer att vaccinera sig mot covid-19. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) jobbar gemensamt för en hög vaccinationstäckning. Regeringen har bland annat gett , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och i uppdrag att genomföra nationella informationssatser och vid behov hantera missinformation, desinformation och ryktesspridning. Informationen ska rikta sig till hela allmänheten, men särskilda insatser ska riktas till grupper där vaccinationstäckningen varit lägre gällande andra typer av vaccin. Vidare har fått i uppdrag att se till att vetenskapligt underbyggda fakta kommuniceras avseende vaccination mot covid-19. Uppdraget ska ske i samverkan med MSB och . Det pågår således redan insatser för att många ska välja att vaccinera sig. Dessa insatser uppdateras och utvecklas i takt med att så behövs.
frs · H8122197 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21: 2197 av (M) Fossilfri elproduktion har frågat mig när vi kommer att ha el som endast är producerad fossilfritt i vårt land. Regeringen arbetar för att genomföra de energipolitiska målen som har beslutat, bland annat målet om förnybar el till 2040. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Den nordiska elmarknaden fungerar väl, och tillgången till el är god i . Att varje land skulle vara helt självförsörjande i varje situation är inte heller nödvändigt eller ens önskvärt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan ordning skulle bli onödigt dyr och även ha stora miljömässiga nackdelar. En av grundidéerna med EU:s inre elmarknad är att vi ska kunna handla el med varandra på en fri marknad och utnyttja resurser på ett effektivt sätt. påstår att köper el från utlandet som producerats av fossila bränslen eller startar egna oljekraftverk för att kompensera för bristen. Låt mig förklara att effektreserven, som för vintrarna 2020 till 2025 vad gäller produktionsdelen består av det oljeeldade , endast har satts i beredskap denna vinter. Detta är inte unikt och har skett även tidigare vintrar. Däremot har inte effektreserven behövt användas för elförsörjningen. Faktum är att det var länge sedan effektreserven verkligen behövde aktiveras. Senast det inträffade var /2013. Vad gäller import av el producerat av fossila bränslen vill jag lyfta fram att har nettoexporterat el till övriga länder. till har endast nettoimporterat el. Under dessa har importerat el främst från , men även från och i några fall från . Under dessa har exporten av el från till varit omfattande och har även nettoexporterat el till . Import från under dessa har varit mycket begränsad och har förekommit endast under några få enstaka timmar.
frs · H8122198 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2198 av (M) Antalet avlidna i covid-19 har frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att skydda äldre mot covid-19 i i jämförelse med våra nordiska grannländer, och vilka slutsatser jag drar av att antalet avlidna är högre i . Det övergripande målet för regeringens arbete under coronapandemin är att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa. I detta syfte har regeringen vidtagit en stor mängd åtgärder och initiativ vilka det dock inte är möjligt att skapa en uttömmande lista för inom ramen för detta frågesvar. Som exempel kan dock nämnas de stora resurstillskott som kommunerna mottagit, de åtgärder som vidtagits för att öka tillgången på skyddsutrustning samt regeringens satsningar på höjd kompetens genom det så kallade Äldreomsorgslyftet och utbildningar i basal hygien. Vi befinner oss fortfarande mitt i pandemin och lär oss löpande saker om hur vi som land och samhälle bäst hanterar smittspridningen och dess konsekvenser. I lärande syfte är det viktigt att se på grannländernas hantering även om det är svårt att dra långtgående slutsatser. I finns det exempel på att länder som delar gräns drabbats på olika sätt, trots att de har vidtagit liknande åtgärder. Det kan också vara svårt att med säkerhet göra internationella jämförelser, eftersom länder samlar in och redovisar statistik på olika sätt. blir det förhoppningsvis möjligt att tydligare se vilka initiativ och åtgärder som haft störst betydelse för utvecklingen.
frs · H8122199 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2199 av (M) har frågat mig vad jag avser att göra för att inkludera betydligt fler av våra invånare som är i vårt digitala e-samhälle. Enligt regeringens digitaliseringsstrategi ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och alla ska kunna vara delaktiga i det digitala samhället. Den digitala delaktigheten i är fortsatt hög och rankas på andra plats i EU gällande befolkningens användning av internettjänster. I samband med den pågående pandemin har digital delaktighet visat sig särskilt viktigt för bland annat äldre. Enligt har andelen äldre som e-handlat fördubblats jämfört med . Men delaktigheten skulle kunna bli ännu bättre. Regeringen har därför uppdragit åt () att bidra till tillgänglighet och användning av it för äldre med anledning av pandemin. PTS har lanserat Digitalhjälpen – webbsidor som hjälper äldre att använda digitala tjänster och verktyg. PTS har också skapat ett nätverk för att samla relevanta aktörer och underlätta för dessa att komma i kontakt med varandra. Regeringen har avsatt för uppdraget som ska slutredovisas . Dessutom har ca avsatts för att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation och posttjänster till personer med funktionsnedsättningar och speciella behov. Med personer med speciella behov avses t.ex. äldre. Digital offentlig service ska vara tillgänglig för alla, oavsett funktions-förmåga. Myndigheten för digital förvaltning har uppdraget att se till att lagen om tillgänglighet till offentlig service får genomslag. Det innebär utbildning och information, men även att utöva tillsyn i form av att granska och övervaka att offentliga aktörers webbplatser följer lagkraven. Utöver dessa insatser uppdrog regeringen åt PTS att kartlägga och analysera erfarenheter kopplat till den digitala omställning som ägt rum med anledning av pandemin, exempelvis vad gäller digital kommunikation och distansarbete utifrån ålder, socioekonomi och geografi. I uppdraget ingick också att utifrån analysen lämna förslag på åtgärder . I sin slutrapport som redovisades lyfter PTS att det finns ett behov av kraftsamling inom digital delaktighet. Rapporten och dess förslag på åtgärder bereds inom .
frs · H8122200 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2200 av (SD) Utplacering av SMR-reaktorer och fråga 2020/21:2205 av (SD) Förändring i har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att förändra i så att den möjliggör för utplacering av framtida SMR-reaktorer och om inte, varför. har också ställt motsvarande fråga till energi- och digitaliseringsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Regleringen i som syftar på togs fram 2010 av den alliansregering som ledde. Regleringen syftade till att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. De principer som låg till grund för alliansregeringens energiuppgörelse 2009 och den efterföljande propositionen bekräftades senare i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016 och som också resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men som också slog fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Små modulära reaktorer är fortfarande på utvecklingsstadiet och det planeras inga förändringar i lagstiftningen.
frs · H8122201 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2201 av (SD) Våldtäkter och mäns våld mot kvinnor har frågat mig om jag gör ställningstagandet att det finns ett samband mellan migrationen och överreprepresentationen av personer med utländsk bakgrund bland de som döms för våldtäkt, och om jag vidtar några åtgärder. Arbetet mot kriminalitet är högt prioriterat av regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, både för män och kvinnor. All form av brottslighet ska bekämpas och vi ska ha verkningsfulla straff mot dem som begår brottsliga gärningar, oavsett om personen är född i eller i något annat land. Regeringen har reformerat sexualbrottslagstiftningen och resultatet är att nu har den strängaste lagstiftning vi någonsin haft. En uppföljning gjord av visar att redan året efter det att lagändringen trädde i kraft, hade antalet fällande domar ökat . Regeringen anser dock att det behövs ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att bland annat se över straffskalorna för sexualbrotten och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar. Uppdraget ska redovisas . När en icke svensk medborgare gör sig skyldig till allvarlig eller upprepad brottslighet i måste det finnas förutsättningar att besluta om utvisning. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott. Utredaren ska lämna förslag på hur man kan åstadkomma en skärpt reglering som innebär att det finns förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott. Frågor som utredaren särskilt ska uppmärksamma är bland annat straffvärdegränsen för när utvisning kan komma i fråga och hur vistelsetiden i och anknytningen till ska bedömas samt om det bör införas en möjlighet för åklagaren att återkomma med yrkande om en ny påföljd när utvisningen har beaktats i domen men utvisningsbeslutet inte har kunnat verkställas. Utredaren ska också utreda en skärpt reglering när det gäller utvisning vid hedersrelaterad brottslighet och hatbrott. Uppdraget ska redovisas . Vi ska fortsätta att bekämpa kriminalitet och de som begår brott ska ställas till svars för sina handlingar.
frs · H8122202 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2202 av (M) Effektivare hyresförhandlingar har frågat mig varför utredningen om mer effektiva hyresförhandlingar inte har redovisats, och när det kommer att ske. Frågan avser det utredningsuppdrag som gavs till en så kallad bokstavsutredare. I uppdraget ingick att föreslå ett oberoende skiljeförfarande för de återkommande förhandlingarna om justering av hyresnivån. I uppdraget ingick också att lämna förslag på tidsfrister för de förhandlande parterna och sanktioner för det fall en tidsfrist inte hålls. Uppdraget bygger på januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Utredaren har överlämnat sitt förslag som bereds i och inom ramen för samarbetet mellan regeringen, och Liberalerna. Det finns fortfarande frågor att hantera och jag avser därför att återkomma när det gäller processen framåt.
frs · H8122203 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2203 av (M) En bättre fungerande hyresmarknad har frågat mig om jag tänker verka för ett tilläggsdirektiv där en övergång från presumtionshyror och ”egensatta hyror” till det nya systemet ses över, liksom hur nyproduktion och renovering till nyproduktionsstandard av lägenheter i hus som i övrigt omfattas av bruksvärdessystemet kan anslutas. Utredaren ska lämna förslag på en modell med fri hyressättning vid nyproduktion. I uppdraget anges uttryckligen att befintliga lägenheter inte omfattas av reformen. Det innebär att förslagen endast ska avse de lägenheter som nyproduceras, alltså en mycket liten andel av hyresmarknaden. I utredarens uppdrag ingår att ta ställning till om bostadslägenheter som skapas av befintliga utrymmen som använts för annat än bostadsändamål, t.ex. en kontorslokal, ska omfattas av reformen. Befintliga bostadslägenheter som renoveras eller byggs om är dock undantagna. Det är inte aktuellt att utvidga utredarens uppdrag till att omfatta befintliga bostadslägenheter i någon del. Det är viktigt att inte äventyra tryggheten för dagens hyresgäster.
frs · H8122204 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2204 av (M) Fri hyressättning vid nyproduktion har frågat mig om att den nya lagstiftningen ska träda i kraft före eller efter riksdagsvalet , med tanke på att utredningen förskjutits . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag om fri hyressättning vid nyproduktion . Förslagen ska därefter remitteras. Inriktningen är att en proposition ska kunna lämnas till . Ett sådant överlämnande möjliggör ett ikraftträdande .
frs · H8122205 · 2021-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2200 av (SD) Utplacering av SMR-reaktorer och fråga 2020/21:2205 av (SD) Förändring i har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att förändra i så att den möjliggör för utplacering av framtida SMR-reaktorer och om inte, varför. har också ställt motsvarande fråga till energi- och digitaliseringsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Regleringen i som syftar på togs fram 2010 av den alliansregering som ledde. Regleringen syftade till att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. De principer som låg till grund för alliansregeringens energiuppgörelse 2009 och den efterföljande propositionen bekräftades senare i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016 och som också resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men som också slog fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Små modulära reaktorer är fortfarande på utvecklingsstadiet och det planeras inga förändringar i lagstiftningen.