ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122256 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2256 av (M) Aktivitetsersättning för personer med funktionsnedsättning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättningar gällande deras möjligheter till att beviljas aktivitetsersättning. nya handläggningsrutiner, som tagits fram mot bakgrund av rättsliga granskningar, har synliggjort konsekvenserna av det regelverk som infördes av den dåvarande Alliansregeringen. För regeringen har det blivit tydligt att stödet till denna grupp behöver ses över. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att se över sjuk- och aktivitetsersättningen (Dir. 2020:31). Syftet är att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Uppdraget ska redovisas , och blir ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att säkerställa tryggheten för målgruppen. Förutom översynen av regelverket har regeringen uppdragit åt att förbättra stödet till unga som får avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413/SF). De som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning ska ges hjälp och stöd för att kunna arbeta eller studera. Regeringen har också uppdragit åt Inspektionen för socialförsäkringen att granska och analysera hur tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldigheten i handläggning av ärenden gällande sjukpenning och aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits (S2019/03411/SF). ISF har också på regeringens uppdrag analyserat variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning (S2019/03412/SF). och Arbetsförmedlingen har även ett gemensamt uppdrag i respektive myndighets regleringsbrev att samverka kring bland annat unga med aktivitetsersättning för att säkerställa att rätt stöd ges och att relevanta insatser vidtas. För mig är det självklart att sjukförsäkringen ska ge trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, och regeringen arbetar intensivt för att säkerställa detta.
frs · H8122257 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2257 av (SD) En avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar (SD) har frågat mig om jag avser att verka för att utreda en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar. Årsredovisningen är en viktig handling. Den sammanfattar den verksamhet som har förevarit under räkenskapsåret och ska offentliggöras. Årsredovisningen är av betydelse inte endast för företagets intressenter. Att inte ha en bokföring som är korrekt, fullständig och upprättad utgör dessutom i många fall hinder mot en riktig beskattning och skapar utrymme för ekonomisk brottslighet och andra oegentligheter i näringsverksamheten. Frågan om en avkriminalisering av för sent upprättande av årsredovisningar och årsbokslut utreddes av Utredningen om enklare redovisning (SOU 2009:46) och förslaget behandlades i propositionen Försenad årsredovisning och bokföringsbrott samt några revisorsfrågor 2012 (prop. 2012/13:61). En avkriminalisering bedömdes då inte lämplig. Som skäl anfördes bl.a. att det skulle leda till att de grundläggande förutsättningarna för straffansvar för bokföringsbrott ändrades genom att den del av bokföringen som torde vara av störst värde för intressenterna skulle falla utanför det straffbara området. Det anfördes också att en sådan avkriminalisering skulle rimma illa med vikten av att den avslutande redovisningen finns tillgänglig för externa intressenters granskning efter räkenskapsårets utgång. I syfte att göra den straffrättsliga regleringen av försenade årsredovisningar och årsbokslut mindre sträng vid kortvariga och enstaka förseningar infördes efter förslag i nämnda proposition i stället en särskild åtalsprövningsregel avseende bokföringsbrott som är ringa. Regeln innebär att den som blivit endast kortvarigt försenad med att upprätta årsredovisningen eller årsbokslutet normalt sett inte ska drabbas av en straffrättslig sanktion. Regeln fångar upp behovet av lättnader för mindre allvarliga fall av bokföringsbrott och har också fördelen att rättsväsendets resurser inriktas på de mer allvarliga brotten. De tidigare anförda skälen mot en avkriminalisering av för sent upprättande av årsredovisningar är fortfarande giltiga. Jag har inte för avsikt att verka för en ny utredning i frågan.
frs · H8122258 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2258 av (SD) En utredning om carry-back inom bolagsskattesystemet har frågat mig om jag avser att verka för att utreda ett förslag om carry-back inom bolagsskattesystemet. har inget formellt system för förluståterföring, s.k. carry-back. Reglerna om avsättning till periodiseringsfond fyller dock redan en sådan funktion. Syftet med periodiseringsfonderna är att underlätta företagets finansiering av investeringar med eget kapital och förstärka likviditeten. Genom att en periodiseringsfond kan upplösas när företaget går med förlust erbjuder systemet också en möjlighet till utjämning av en förlust mot tidigare års vinster. Eftersom periodiseringsfonderna erbjuder en möjlighet till förlustutjämning bakåt i tiden ansågs det vid införandet av dessa regler inte nödvändigt att också införa särskilda regler för förlustutjämning mot tidigare års vinster. Av systematiska och principiella skäl ansågs det viktigt att undvika att ha två skilda system för förlustutjämning bakåt i tiden (prop. 1993/94:50). Vad gäller förutsättningarna för det svenska näringslivet har regeringen infört ett flertal stöd till företag för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av covid-19. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
frs · H8122259 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2259 av (SD) Starta eget-bidrag till yrkesverksamma har frågat mig om jag avser att utreda införandet av ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Regeringen arbetar aktivt för att skapa ett näringslivsklimat med goda förutsättningar för företagande och entreprenörskap. Vi har genomfört ett antal åtgärder för att underlätta för den som vill starta företag. Lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet ger möjlighet för en arbetstagare att vara ledig från sin anställning för att bedriva näringsverksamhet . Vi har sänkt kravet på aktiekapital i privata aktiebolag till fr.o.m. . När det gäller information, rådgivning och finansiering finns det ett antal aktörer som nyföretagare kan vända sig till som till exempel , (Business ) och . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbart (dir. 2020:71) med slutredovisning .
frs · H8122260 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2260 av (M) Krisstöd till företag har frågat mig om jag avser att åtgärda problemet med att företag som väntat över på krisstöd hinner bli diskvalificerade på grund av ekonomiska problem de väntar på besked från myndigheterna, och hur jag i så fall avser att åtgärda dem. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. Bland åtgärderna finns bl.a. det förstärkta stödet vid korttidsarbete, s.k. korttidspermittering. För att förhindra missbruk och för att säkerställa att stöd ges till sådana livskraftiga företag som stöden är avsedda för, är rätten till stöd villkorad. Stödet vid korttidsarbete får inte lämnas till företag som, för när ansökan om stöd prövas, är skyldigt att upprätta en kontrollbalansräkning enligt 25 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551). En kontrollbalansräkning ska upprättas enligt tillämplig lag om årsredovisning. Vid beräkningen ska ett antal justeringar göras. Skyldigheten att upprätta en kontrollbalansräkning uppkommer när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Om och i så fall ett företag blir skyldigt att upprätta kontrollbalansräkning är alltså beroende av reglerna om hur stödet får redovisas. Detta styrs av redovisningslagstiftningen och av god redovisningssed. är den myndighet som har till uppgift att utveckla god redovisningssed. Detta gör nämnden genom att ge ut allmänna råd. Enligt Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2020:1) om vissa redovisningsfrågor med anledning av coronaviruset får ett coronarelaterat stöd redovisas som intäkt det räkenskapsår som stödet hänför sig till, om stödet grundas på en vid tidpunkten för avgivande av årsbokslutet, årsredovisningen eller koncernredovisningen utfärdad författning, och företaget bedömer att det med rimlig säkerhet kommer att uppfylla villkoren för stödet och med rimlig säkerhet kommer att erhålla stödet. I sådant fall får stödet tas upp till det belopp som med rimlig säkerhet kommer att erhållas. Att det går att redovisa stödet innan det faktiskt erhållits innebär att handläggningstiden för utbetalning av stödet inte behöver påverka skyldigheten att upprätta en kontrollbalansräkning.
frs · H8122261 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2261 av Boriana (M) Export av klimatbonusbilar Boriana har frågat mig om jag avser att lägga fram ett nytt förslag som ska hindra exporten av klimatbonusbilar och i så fall när. Som Boriana konstaterar, har remitterat ett förslag som innebär att bonusmottagaren blir återbetalningsskyldig om bilen avregistreras från det säljas utomlands. Transportstyrelsen som betalar ut klimatbonusen kan bara kräva tillbaka bonusen om bonusmottagaren inte har fullgjort sina plikter. Ett återkrav som skulle riktas mot en person eller ett företag som inte har fått bonusen förutsätter lagstöd. Oavsett om ett återkrav riktas mot bonusmottagaren eller om det skulle riktas mot den senaste ägaren av bilen måste bestämmelserna också vara förenliga med och internationella handelsregler. pågår därför ett arbete med att analysera remissvaren och komma fram till vilket sätt systemet för utbetalning av klimatbonus skulle kunna ändras för att se till att bilar som fått en bonus också fortsätter användas i . Ambitionen är att ett nytt förslag ska presenteras .
frs · H8122262 · 2021-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2262 av (SD) Förordningen om behörigheter för sjömän har frågat mig om jag och regeringen avser att justera förordningen om behörigheter för sjömän så att även utbildningen till fartygsbefäl klass VII kan genomföras med en handledarledd praktik, med motsvarande förkortad utbildningstid, och när vi i så fall kan förvänta oss en sådan ändring. berör en fråga som inkommit till Infrastrukturdepartementet som en hemställan från sjöfartsnäringen. Det är en intressant frågeställning som departementet behöver titta närmare på. För att förslaget ska vara genomförbart är det inte tillräckligt med en förordningsändring, utan det krävs att även högskolorna ska vara intresserade samt att praktikplatser kan tillhandahållas av rederier. Ärendet bereds inom .
frs · H8122263 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2263 av Boriana (M) Reglerna för omställningsstöd Boriana har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kompensera företag som inte kunnat ta del av omställningsstödet på grund av de ändrade reglerna. trädde förlängningen av omställningsstödet för perioden –i kraft. Förlängningen är en viktig del av de historiskt stora åtgärder som regeringspartierna, och Liberalerna presenterat i syfte att lindra pandemins effekter för jobb och företag. Som Boriana påpekat beräknas stödet något annorlunda jämfört med tidigare stödperioder i omställningsstödet. Den ändrade beräkningsmodellen beror på att stödet anpassats till tillfälliga ramverk för corona-relaterade stöd. Förändringarna var nödvändiga för att stödet skulle få ett statsstödsgodkännande, vilket krävs för att ska få ge stödet. Jag kan konstatera att den nya beräkningsmodellen för vissa enskilda företag kan bli mer förmånlig än den gamla modellen. Till exempel kan ett litet företag med låga marginaler på försäljningen ändå få av sina fasta kostnader i stöd trots att omsättningstappet bara är på . För andra företag med stora marginaler på försäljningen kan det däremot bli tvärtom. Detta beror på att företag med höga marginaler på försäljningen kan ha möjlighet att finansiera sina fasta kostnader även vid stora omsättningstapp. Boriana har i sin fråga specifikt hänvisat till situationen för företag i branscher med säsongsvariationer. Om den nya modellen blir bättre eller sämre för ett säsongsföretag beror till största del på hur stora marginaler företaget har på sin försäljning, inte när försäljningen infaller. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
frs · H8122264 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2264 av (SD) Lönekostnader för svenska företag har frågat mig om jag avser att sänka arbetsgivaravgifterna eller på annat sätt sänka företagens lönekostnader för att bidra till en högre sysselsättning i samhället. Frågan ställs mot bakgrund av den pågående pandemin. Spridningen av sjukdomen covid-19 har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Sysselsättningsfallet i samband med pandemin har dämpats genom korttidspermitteringar, nedsatta arbetsgivaravgifter, omställningsstöd och kraftiga tillskott till kommunsektorn. I det ekonomiska läge där vi nu befinner oss behövs en tillfälligt expansiv finanspolitik för att så snabbt som möjligt ta ur krisen. Regeringen satsar därför på omfattande gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och tillfälligt sänkt skatt för företag som investerar. Dessutom förbättras möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden för den som vill eller behöver ställa om och vi gör stora satsningar på utbildning. Åtgärderna bidrar till att öka takten i klimatomställningen, stödja återhämtningen och öka sysselsättningen i hela landet. Regeringen står upp för den svenska arbetsmarknadsmodellen där lönerna sätts av parterna. Regeringen ser med oro på om det finns partier som vill ändra på den svenska arbetsmarknadsmodellen.
frs · H8122265 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2265 av (M) om lager för civil krishantering har frågat mig om regeringen avser behålla EU:s lagerkapacitet för civil krishantering i även efter den period om 18 månaders förlängning som rådet beslutat om, samt hur varorna omsätts i lagret så att det inte finns gamla varor i lager. För att snabbt kunna stödja de civila insatserna inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) inrättade EU ett strategiskt lager (Warehouse I). fick genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att förvalta det efterföljande lagret (Warehouse II), vilket ligger i . I uppdraget ingår även kringtjänster i form av logistik, tekniskt underhåll och administrativa system. Kontraktet löpte initialt med möjlighet till förlängning. Rådet beslutade att MSB fick förlängt mandat att driva lagret, inklusive en sexmånadersperiod för administrativt och finansiellt avslut. Vad gäller omsättningen av materiel som finns i lagret så kommer nästa Warehouse-operatör ta över det materiel som finns på lager och ännu inte skickats ut till någon insats. Lagret omsätts för att inte gammal utrustning ska ligga kvar på hyllan. Regeringen avser, i vanlig ordning, samråda med innan eventuellt rådsbeslut om Warehouse III.
frs · H8122266 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2266 av (M) och har frågat mig hur mitt och regeringens arbete ser ut med att tillsätta en oberoende som ska granska ärendena med och och vars arbete ska redovisas . Regeringens utgångspunkt är att tillgodose önskemål. Underlag tas fram för att kartlägga hur kommissionen ska tillsättas, så även hur dess arbete ska genomföras samt en tidplan härför. Som känner till framhålls det i tillkännagivande att kommissionens arbete inte får inverka negativt på det pågående arbetet för att få och frigivna. En viktig del av detta gäller hur sekretessfrågorna kan hanteras på ett ansvarsfullt sätt och detta är något som analyseras noga.
frs · H8122267 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2267 av (M) En jämlik stomivård har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en jämlik stomivård. Alla patienter ska erbjudas god vård efter behov på lika villkor. Nya behandlingar och förbrukningsartiklar behöver tillhandahållas effektivt och jämlikt, utan onödiga dröjsmål. Vilka förbrukningsartiklar som ska ingå i högkostnadsskyddet beslutas av , . Regelverket som TLV använder syftar till att alla läkemedel och förbrukningsartiklar ska bedömas på ett jämlikt och systematiskt vis. Flera aktiviteter har genomförts för att underlätta ett ordnat införande av nya läkemedel och medicintekniska produkter. En regiongemensam process presenterades 2015 och används av myndigheter, regioner och industri. har 21 regioner en samverkansmodell för medicinteknik som ska sträva efter att uppnå en jämlik, kostnadseffektiv och ändamålsenlig användning av nya medicintekniska produkter. Där ingår bland annat beslut om nationell samverkan och rekommendationer samt införande- och uppföljningsprotokoll. patienter behöver fortsatt erbjudas god vård efter behov och på lika villkor. Jag ser att det arbete som såväl TLV som regionerna gör gemensamt rörande medicinteknik bidrar till en positiv utveckling på området.
frs · H8122268 · 2021-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2268 av (M) Datumet för byte till sommardäck har frågat mig om jag avser att agera för att säkerställa att kunderna kan byta däck i enlighet med branschens önskemål om undantag från föreskriften om förbud att framföra fordon med dubbdäck efter . Transportstyrelsen beslutade om ett generellt undantag från reglerna om dubbdäck. Undantaget innebar att datumet för byte till sommardäck sköts upp . Transportstyrelsen, som har uppdraget att besluta i frågan, har efter dialog med beslutat om att inte förlänga skiftestiderna . Jag förutsätter att de båda myndigheterna beaktar vad som är lämpligast ur smittskyddssynpunkt.
frs · H8122270 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2270 av (M) Barns och ungas idrottande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda det av pandemin orsakade bortfallet av föreningsidrottande bland barn och unga. Jag vill tacka för frågan och för det engagemang för en stark idrottsrörelse och för barn och ungas idrottande som ledamöter uppvisar. Som frågeställaren vet har idrottsrörelsen fått extra krisstöd om och 2021. Regeringen ser löpande över behovet av ytterligare krisstöd. Att säkerställa idrottsföreningars överlevnad är en viktig åtgärd för att möjliggöra för barns och ungas idrottande i förening. Som frågeställaren är inne på är barns och ungas möjligheter till idrott i hög grad beroende av bostadsort och vald idrott. Jag vill också lägga till att faktorer som socioekonomi, sociokultur, funktionsvariation och ambitionsnivå har en påverkan som jag som ansvarigt statsråd ser som prioriterat för idrottsrörelsen att komma tillrätta med. Det är bland annat mot denna bakgrund ska förstå regeringens skrivningar i de senaste årens budgetpropositioner. I den frihet som idrottsrörelsen har att fördela statens stöd till idrotten ingår ett betydande ansvar att utforma bidragsreglerna så att de medverkar till att statens mål med stödet förverkligas. Att alla barn och ungdomar får likvärdiga möjligheter att idrotta och vara en del av idrottsrörelsen är en helt central fråga för mig och jag för en nära dialog med i dessa frågor. Nuvarande bidragsregler har medfört en bidragsfördelning som bekräftar och stärker ojämlikhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av områden med socioekonomiska utmaningar respektive till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Därför är arbete på det här området viktigt och något som jag följer noga.
frs · H8122272 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2272 av (SD) Munskydd i skolan har frågat mig om jag ser att det är ett problem med stigmatisering eller rent av förbud mot munskydd i skolan, och om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att snarare uppmuntra munskydd eller på annat sätt ändra detta. Låt mig först och främst vara tydlig med att det varken i arbetsmiljölagen (1977:1160) eller i skolförfattningarna finns någon bestämmelse som ger huvudmännen rätt att hindra elever, lärare eller annan personal att bära munskydd. Införandet av en rekommendation om användning av munskydd är inte en politisk fråga. är den expertmyndighet som i ansvarar för åtgärder mot olika typer av hälsohot, däribland det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Myndighetens råd och rekommendationer utgår från aktuellt kunskapsläge. Eventuella rekommendationer eller krav om munskyddsanvändning i samhället bör således beslutas efter bedömning av och de regionala smittskyddsenheterna. har tagit ställning till under vilka omständigheter användning av munskydd även utanför vård och omsorg kan vara av värde. Den framhåller att dessa situationer bör identifieras av alla berörda verksamheter och arbetstagare gemensamt, och att rutiner för användning av munskydd bör tas fram utifrån bedömt behov. Arbetet i skolan styrs främst av skollagen (2010:800) men också av andra lagar, t.ex. arbetsmiljölagen. Av arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivaren ska systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Det innebär att huvudmannen bl.a. ansvarar för elevernas och personalens arbetsmiljö i skolan i enlighet med de bestämmelser som finns. Elever omfattas i huvudsak av arbetsmiljölagen från och med förskoleklassen. Från årskurs sju har eleverna även rätt att utse elevskyddsombud som deltar i skolans arbetsmiljöarbete. I den rådande pandemin innebär arbetsgivarens ansvar bl.a. att minska riskerna för smittspridning och vid behov tillhandahålla säker skyddsutrustning. har tillsyn över hur huvudmännen följer arbetsmiljölagen och har tillsyn över hur skollagen följs. I skolan ska alla, både elever och skolans personal, kunna känna sig trygga. Vi ser att huvudmän, rektorer och lärare anpassar verksamheten efter gällande rekommendationer, men om det skulle behövas är regeringen beredd att fatta ytterligare beslut.