ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121032 · 2021-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1032 av (M) Kriminella gäng som tvingar unga att begå brott har frågat justitie- och migrationsministern om han anser att justitieutskottets förslag om att inte införa någon tidsgräns avseende häktning för vuxna som en tidsgräns ska gälla för unga ökar risken för att unga ska tvingas in i kriminalitet och, om svaret är ja, vilka åtgärder ministern avser att vidta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Brottsligheten i kriminella nätverk ska tryckas tillbaka med samhällets fulla kraft. Vi ska göra det på bred front genom att bekämpa både brotten och brottens orsaker. Med 34-punktsprogrammet genomför vi det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Tidsgränser för häktning förändrar inte detta. I många länder, bland annat , finns redan en bortre gräns för hur en häktning får pågå. Att införa tidsgränser för häktning vore alltså inget unikt för . Tvärtom har det riktats återkommande internationell kritik mot för avsaknaden av tidsgränser. Kritiken har kommit från särskilda kommitté mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT), mot tortyr (CAT) och för barnets rättigheter (CRC). Den kritiken tar regeringen på allvar. Men regeringen har varit noga med att utforma de föreslagna tidsgränserna i propositionen Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering (prop. 2019/20:129) så att de brottsutredande myndigheternas förmåga att utreda allvarliga brott inte försämras. Det som har föreslagits är därför inte några fasta tidsgränser, utan tidsgränser som under vissa förutsättningar får överskridas. Exempel på när tidsgränserna får överskridas har i propositionen angetts vara just när brottet är en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. Ett annat exempel är när brottet har internationella kopplingar. Detta gäller även när den misstänkte är . Regeringens förslag om tidsgränser bör därför inte ge incitament för gäng att tvinga unga att begå allvarliga brott för deras räkning. har skickat ut ett förslag om att slopa tidsgränsen för häktning av vuxna på remiss. Regeringspartierna hade velat gå vidare med förslaget om tidsgränser för vuxna men kan konstatera att det saknas en majoritet i utskottet för det. För regeringen är brottsbekämpningen en högt prioriterad fråga. Unga ska inte begå brott eller befinna sig i sammanhang där brott begås. Flera av åtgärderna i 34-punktsprogrammet riktas därför mot unga lagöverträdare och unga i riskzon att utveckla kriminalitet. Det handlar exempelvis om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott men också om förebyggande insatser genom ökade möjligheter för att ingripa och ytterligare resurser till LVU-placeringar. Vi genomför också långsiktiga insatser för att strypa gängens nyrekrytering. En utredning pågår om bland annat skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet.
frs · H8121033 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1033 av (M) Sms-utskick om covid-19, fråga 2020/21:1034 av Boriana (M) Relevant information i sms-utskicket har frågat mig om jag är nöjd med det utskick som gjordes per sms till befolkning, och om jag avser att verka för att liknande utskick genomförs . Boriana har frågat mig om jag avser att säkerställa att ytterligare sms om covid-19, skickade av myndigheterna till alla mobilabonnemang i , ska innehålla mer och tydligare information. har smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ökat och läget är och har varit mycket allvarligt . Regeringen och berörda myndigheter har fattat flera beslut om nya råd, restriktioner och andra åtgärder för att minska smittspridningen. Trots detta är läget fortfarande allvarligt och det är av största vikt att myndigheternas råd och rekommendationer fortsatt efterlevs. Regeringen bedömde att det fanns ett behov av att nå ut brett till så stor del av befolkningen som möjligt för att uppmärksamma att skärpta nationella föreskrifter skulle börja gälla . Syftet med SMS-utskicket var att informera om, samt uppmana allmänheten att följa de råd som finns för att minska smittspridningen av det virus som orsakar covid-19 inför kommande högtider och ledigheter. Genom ett SMS-utskick bedömdes informationen kunna nå ut till stor del av befolkningen på ett effektivt sätt. De fyra största teleoperatörerna, , , , och Tre har på frivillig grund medverkat till det praktiska kring utskicket utan att begära ersättning och har därmed gjort en betydelsefull insats för arbete med att minska smittspridningen. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick uppdraget att ta fram och samordna SMS-meddelandet till allmänheten och samverkade med berörda aktörer vad gäller utformandet av meddelandet. För att inte bidra till att sms:et missbrukas i bedrägerisyfte valde myndigheterna att inte inkludera en klickbar länk till . Uppdraget ska redovisas till () . Utskicket är det första massutskicket av SMS till allmänheten som gjorts i . Antalet besök på både och på ökade markant i samband med utskicket. hade 3,5 miljoner besök, vilket är 65 gånger fler besökare än .
frs · H8121034 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1033 av (M) Sms-utskick om covid-19, fråga 2020/21:1034 av Boriana (M) Relevant information i sms-utskicket har frågat mig om jag är nöjd med det utskick som gjordes per sms till befolkning, och om jag avser att verka för att liknande utskick genomförs . Boriana har frågat mig om jag avser att säkerställa att ytterligare sms om covid-19, skickade av myndigheterna till alla mobilabonnemang i , ska innehålla mer och tydligare information. har smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ökat och läget är och har varit mycket allvarligt . Regeringen och berörda myndigheter har fattat flera beslut om nya råd, restriktioner och andra åtgärder för att minska smittspridningen. Trots detta är läget fortfarande allvarligt och det är av största vikt att myndigheternas råd och rekommendationer fortsatt efterlevs. Regeringen bedömde att det fanns ett behov av att nå ut brett till så stor del av befolkningen som möjligt för att uppmärksamma att skärpta nationella föreskrifter skulle börja gälla . Syftet med SMS-utskicket var att informera om, samt uppmana allmänheten att följa de råd som finns för att minska smittspridningen av det virus som orsakar covid-19 inför kommande högtider och ledigheter. Genom ett SMS-utskick bedömdes informationen kunna nå ut till stor del av befolkningen på ett effektivt sätt. De fyra största teleoperatörerna, , , , och Tre har på frivillig grund medverkat till det praktiska kring utskicket utan att begära ersättning och har därmed gjort en betydelsefull insats för arbete med att minska smittspridningen. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick uppdraget att ta fram och samordna SMS-meddelandet till allmänheten och samverkade med berörda aktörer vad gäller utformandet av meddelandet. För att inte bidra till att sms:et missbrukas i bedrägerisyfte valde myndigheterna att inte inkludera en klickbar länk till . Uppdraget ska redovisas till () . Utskicket är det första massutskicket av SMS till allmänheten som gjorts i . Antalet besök på både och på ökade markant i samband med utskicket. hade 3,5 miljoner besök, vilket är 65 gånger fler besökare än .
frs · H8121040 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1040 av (V) Transparens kring vaccinpriser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att öppenhet kring vaccinpriser ska råda i enlighet med WHO:s transparensresolution. Inledningsvis vill jag framhålla att WHO:s transparensresolutionen lyfter viktiga frågor som behöver hanteras noggrant eftersom de kan ha långtgående konsekvenser för folkhälsa, hälsosystem, företagsklimat och reglering, inklusive immateriella rättigheter (patent) och sekretess. deltar i samarbete om gemensamma förköpssavtal av vaccin mot covid-19. Kommissionens ambition har varit att träffa förköpssavtal med olika vaccintillverkare för att öka chanserna för att minst en tillverkare ska lyckas få fram ett effektivt vaccin på marknaden. har regeringen fattat beslut om att ska delta i fem förköpsavtal. Den budgetpåverkan som dessa avtal medför för staten framgår av regeringens budgetpropositioner.
frs · H8121041 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1041 av (V) EU-medborgares rätt till vård har frågat mig om jag avser att ta initiativ till lagstiftning som klargör att alla unionsmedborgare i , både i och därefter, och oberoende av om de har det europeiska sjukförsäkringskortet, har rätt till subventionerad hälso- och sjukvård åtminstone i samma omfattning som så kallade papperslösa. EU:s politik, bland annat avseende de sociala trygghetssystemen, syftar till att göra det lätt och smidigt att röra sig och vara verksam inom EU:s område. Det är emellertid inte meningen att man ska belasta andra medlemsstaters sociala trygghetssystem. För att få rätt till sjukvård krävs ett s.k. . Kortet ger rätt till nödvändig vård vid sjukhus, läkar- och tandläkarmottagningar inom ett EU/EES-land eller i som är anslutna till landets allmänna sjukvårdssystem. Med kortet betalar man enbart de patientavgifter som landets egna invånare betalar. Den som inte har ett behöver betala hela vårdkostnaden. För att vara berättigad till ett kort måste personen vara försäkrad eller omfattas av det statliga försäkringssystemet i någon av Europeiska unionens medlemsstater eller i , , eller . Vilken sjukvård personen har rätt till beror bland annat på rätten att uppehålla sig i landet. EU-medborgare omfattas av det s.k. rörlighetsdirektivet och har därmed i princip rätt att uppehålla sig i landet utan att uppvisa annat än en ID-handling. kan personen få vård efter uppvisande av . Av förarbetena framgår att det inte är uteslutet att lagen om hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd i enstaka fall kan komma att bli tillämplig även på unionsmedborgare (prop. 2012/13:109, s. 41). Att erbjuda EU-medborgare vård i enlighet med lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd minskar incitamenten för EU-medborgarnas hemland att säkerställa att samtliga av deras medborgare omfattas av en sjukförsäkring.
frs · H8121043 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1043 av (SD) Utredning om dödshjälp har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att en parlamentarisk eller icke parlamentarisk utredning om rätt till dödshjälp tillsätts mot bakgrund av det breda stödet för detta. Jag har stor respekt för de synpunkter som i debatten förs fram både för och emot att dödshjälp i någon form skulle kunna erbjudas inom svensk hälso- och sjukvård. Jag har också stor respekt för de personer som befinner sig i den svåra situation som obotlig och dödlig sjukdom innebär och för deras anhöriga, liksom för dem som uttrycker oro för vad det ur ett samhällsperspektiv skulle innebära om dödshjälp skulle tillåtas som en hälso- och sjukvårdsåtgärd. Det skulle innebära en principiellt avgörande förändring av såväl läkarrollen som av hälso- och sjukvårdens uppdrag. gäller att en patient som lider av en progressiv och obotlig sjukdom eller skada ska erbjudas god palliativ vård. Det är viktigt med fortsatt kvalitetsutveckling av den palliativa vården. finns även särskilda regler som anger förutsättningarna för att avbryta eller inte inleda livsuppehållande behandling. Regeringen har dock inga planer på att tillsätta en utredning om rätt till dödshjälp.
frs · H8121044 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1044 av (M) Redovisning av permitteringsstöd har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att förtydliga hur permitteringsstöden ska redovisas. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. Bland åtgärderna finns bl.a. det förstärkta stödet vid korttidsarbete, s.k. korttidspermittering. Frågan om hur stöden ska redovisas avgörs av redovisningslagstiftningen och av god redovisningssed. är den myndighet som har till uppgift att utveckla god redovisningssed. Detta gör nämnden genom att ge ut allmänna råd. har remissbehandlat ett förslag till tillägg i allmänna råd (BFNAR 2020:1) om vissa redovisningsfrågor med anledning av coronaviruset. Enligt förslaget ska ett coronarelaterat stöd redovisas som intäkt det räkenskapsår som stödet hänför sig till, även om det först efter balansdagen men innan årsbokslutet, årsredovisningen eller koncernredovisningen avges finns ett beslut om att bevilja stödet och detta beslut kan läggas till grund för utbetalning eller tillgodoförande. Detta gäller dock inte om stödet är förenat med villkor som företaget bedömer att det inte kan uppfylla.
frs · H8121045 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1045 av (M) Utlandsbetalningar har frågat mig om hur jag ser på att svenska banker har omöjliggjort för sina kunder att göra affärer med ett mycket stort antal av världens länder och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av detta. Enligt som i huvudsakligen genomförts genom lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism får en bank inte genomföra en transaktion eller upprätthålla en affärsförbindelse med en kund om banken inte har tillräcklig kännedom om kunden. Regelverket ställer också upp krav på att banker ska vidta vissa skärpta kundkännedomsåtgärder i förhållande till högrisktredjeländer. Transaktioner till högrisktredjeländer är inte förbjudna, utan det som krävs är att banker ska uppmärksamma och hantera de risker som sådana transaktioner kan innebära. Den svenska lagstiftningen går inte längre än när det gäller krav på kundkännedomsåtgärder i förhållande till högrisktredjeländer. Banker är vidare skyldiga att efterleva de sanktioner som fattas av eller EU i form av frysning av tillgångar för personer, grupper och enheter, i syfte att förhindra terrorism, men också för att bl.a. främja fred och säkerhet och mänskliga rättigheter. I samband med att regelverket har skärpts globalt och på EU-nivå har frågor om s.k. de-risking – t.ex. att en bank nekar att göra utlandsbetalningar till ett visst land med hänvisning till penningtvättsregelverket – uppmärksammats, såväl nationellt som internationellt. Förutom de krav som regelverket ställer kan även bankernas egna affärsmässiga överväganden ha betydelse. Det är troligt att frågor om de-risking kommer att tas upp i kommande översyner av regelverket på EU-nivå. Regeringen bevakar noga utvecklingen på området och har lyft utmaningen med de-risking både på EU-nivå och i Financial Action Task Force, och kommer att fortsätta att göra så när det är påkallat.
frs · H8121050 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1050 av Boriana (M) Det nordiska skatteavtalet och sjömännens situation Boriana har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa rimliga och förutsägbara regler för svenska sjömän, anställda på nordiskt flaggade fartyg. Förutom de i frågan nämnda bestämmelserna om beskattning av ombordanställda på fartyg i internationell trafik i artikel 15 i det nordiska skatteavtalet, finns det även särskilda bestämmelser i artikel 21 om beskattning av vissa ombordanställda på fartyg verksamma inom oljeindustrin. Därtill finns, kopplat till det nordiska skatteavtalet, det bilaterala så kallade färjeavtalet mellan och rörande beskattning av anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan länderna. Detta har skapat en komplex situation som kan komma att behöva ges en allsidig belysning nästa gång det nordiska skatteavtalet ska omförhandlas.
frs · H8121051 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1051 av (SD) Allmännyttans lägenheter har frågat mig om jag delar utredningens slutsatser att fler bostäder från allmännyttan ska fördelas efter behov i stället för efter kötid. Jag vill inleda med att poängtera att regeringen är angelägen om att bostadsförsörjningen är ändamålsenlig för hela befolkningen, oavsett inkomst eller var i landet du bor. Regeringen har tillsatt utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (Fi 2020:06) med syftet att skapa förutsättningar för en bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, däribland strukturellt hemlösa. I utredningens uppdrag ingår att utreda en rad bostadspolitiska verktyg bl.a. att analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna och förturssystemen fungerar som verktyg för en socialt hållbar bostadsförsörjning och vid behov föreslå hur det allmännas roll i förmedlingsfrågor kan utvecklas. Ytterligare ett verktyg som ska utredas är hur allmännyttiga bostadsaktiebolag eller bostadsstiftelser kan utvecklas för att bättre möta förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning. Det finns en parlamentarisk referensgrupp knuten till utredningen där även ingår. Utredaren har ännu inte lämnat några förslag och utredningsuppdraget ska redovisas .
frs · H8121052 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1052 av Acko Ankarberg (KD) Snabb tillgång till godkända behandlingar Acko Ankarberg har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta genom tydligare myndighetsstyrning så att patienter snabbare kan få tillgång till godkända behandlingar. Regeringens målsättning är att alla patienter ska erbjudas god vård efter behov på lika villkor. I enlighet med mitt tidigare svar behöver nya behandlingar tillhandahållas effektivt och jämlikt, utan onödiga dröjsmål, men det är viktigt att använda etablerade processer som syftar till väl avvägda beslut. Vilka läkemedel som ska ingå i läkemedelsförmånerna beslutas av , . Regelverket som TLV använder syftar till att alla läkemedel ska bedömas på ett jämlikt och systematiskt vis. TLV ska meddela sitt beslut dagar från det att en fullständig ansökan om att ett läkemedel eller en vara ska ingå i läkemedelsförmånerna kom in till myndigheten. Den faktiska genomsnittliga tiden för TLV:s handläggning av läkemedel är betydligt kortare än . För läkemedel som innebär mindre komplexa utredningar är utredningstiden generellt ännu kortare. Vid mer komplexa utredningar av läkemedel som bygger på mindre data, vilket inte sällan är fallet för nya läkemedel vid sällsynta sjukdomar, är det dock viktigt att en rimlig tid för ordnad utredning finns. Detsamma gäller om en ansökan saknar tillräckliga uppgifter. För att underlätta och om möjligt förkorta utredningstiden, tar TLV kontakt med läkemedelsföretag för inledande diskussioner av särskilda läkemedel, i synnerhet sådana som innebär mer komplexa utredningar. Mot bakgrund av behovet av välavvägda och rättssäkra beslut och med hänsyn till att vissa läkemedel innebär mer komplexa genomgångar, är det rimligt att utredningstiden kan skilja i olika fall. är det viktigt att TLV fortsätter arbetet med att hålla nere utredningstiderna. Regeringen följer frågan.
frs · H8121053 · 2021-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1053 av (SD) Anstånd med skatteinbetalningar för företag har frågat mig varför likviditetsstödet dröjer och om regeringen avser att agera för att skyndsamt lägga fram förslag till så att stödet kan komma på plats tidigare än aviserat. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av arbetsgivaravgifter, preliminärskatt på lön och mervärdesskatt. Anståndsmöjligheten trädde i kraft . Ett viktigt syfte med dessa s.k. tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den exceptionella situation som råder. Detta likviditetsstöd har utnyttjats i mycket hög utsträckning. hade fattat totalt ca 113 600 anståndsbeslut och det sammanlagda anståndsbeloppet uppgick då till ca . överlämnade regeringen den första extra ändringsbudgeten till (prop. 2020/21:77). I propositionen föreslås det bland annat att anståndstiden för tillfälliga anstånd ska kunna förlängas med och att anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder. Förslagen innebär en kraftig utökning av möjligheterna till anstånd. Ändringarna föreslås träda i kraft .
frs · H8121058 · 2021-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1058 av (M) Brottsofferperspektivet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att brottsoffer som utsatts för grova kriminella handlingar ska ges möjlighet att kunna återgå till ett normalt liv. Regeringen ser allvarligt på den grova gängkriminaliteten med skjutningar och sprängningar. Urskillningslöst våld med vapen och sprängmedel riskerar att slumpmässigt drabba oskyldiga personer med mycket allvarliga konsekvenser. Att brotten upp och att gärningsmän döms är mycket viktigt för att ge brottsoffer upprättelse och en väg tillbaka. En viktig byggsten i åtgärder för brottsoffer är förstås att på bred front bekämpa den grova kriminaliteten. Regeringens 34-punktsprogram är det största åtgärdspaketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet genomförs nu punkt för punkt. Det handlar om fler effektiva verktyg i brottsbekämpningen, skärpta straff, åtgärder för att bryta tystnadskulturen och förebyggande åtgärder. Vi ser resultat av detta, bland annat har sprängningarna totalt sett minskat den senaste tolvmånadersperioden. Som en följd av ändringar i vapenlagen häktas nu fem gånger fler för grovt vapenbrott jämfört med och årsmedelbeläggningen i häkte är högre än . Brottsoffer måste få det stöd de behöver för att våga vittna, delta i rättegångar och bearbeta sina upplevelser. Därför pågår nu en utredning som bland annat har i uppdrag att se över skyddet av och stödet till vittnen och deras anhöriga. Uppdraget ska redovisas . Civilsamhället har en väldigt viktig brottsofferstödjande roll. Därför har regeringen sett till att landets kvinnojourer, tjejjourer och brottsofferjourer har mer medel att röra sig med än . har inom ramen för ett regeringsuppdrag tagit fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. Regeringens åtgärder mot gängkriminaliteten enligt 34-punktsprogrammet fortsätter med full kraft. Jag och regeringen följer naturligtvis också arbetet för att stödja brottsoffer och utesluter inte att vidta ytterligare åtgärder vid behov.
frs · H8121061 · 2021-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1061 av (V) har frågat mig om jag avser att göra en översyn av vilka konsekvenser åtgärder har haft och ifall det ska påverka hur regeringens godkännande ges. Frågan gäller s.k. makrotillsynsåtgärder. Innan fattar beslut om nya eller förändrade föreskrifter som gäller motverkandet av finansiella obalanser på kreditmarknaden ska regeringens medgivande inhämtas. kan dock förtydliga innebörden av föreskrifterna utan att regeringens medgivande behöver inhämtas. Så skedde exempelvis genom de allmänna råd som beslutade om rörande möjligheten att bevilja tidsbegränsade undantag från amorteringskraven. Regeringen har i regleringsbrev för gett myndigheten i uppdrag att göra en samlad utvärdering av de genomförda makrotillsynsåtgärderna. Utvärderingen ska belysa vilka effekter åtgärderna har haft på kreditgivningen, konsekvenserna för olika hushållstypers möjligheter att låna till ett boende; i den mån det är möjligt även avseende kredittagarens ålder och kön; vilka effekter som åtgärderna har haft på bostadspriserna och hushållens skuldsättning, samt hur utvecklingen på detta område har påverkat riskerna förknippade med hushållens skuldsättning. ska även analysera och redovisa hur makrotillsynsåtgärderna, och det utveckling av bostadspriserna har påverkat möjligheterna för hushåll att ta sig in på marknaden för ägda bostäder. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen .