ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113596 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3596 Tydliggörande av kreditkostnader av (SD) till Statsrådet (MP) Med anledning av problemen för individer och för samhället med en ökande skuldsättning där skuldsumman växer finns behov av flera åtgärder. Kreditkostnader behöver exempelvis tydliggöras. Myndigheter och företag debatterar problemen och lägger fram förslag som ska bidra till att minska skuldsättningen. , , samt kreditupplysningsföretag och betalningsleverantörer är intressenter som och varit aktiva i frågan. Jag har tidigare skickat in exempelvis en skriftlig fråga om behovet av ett skuldregister 2020/21:3550, Skuldregister, en interpellation om problematiken och lösningar 2020/21:816, Överskuldsättning, och en skriftlig fråga om snabblån för aktieköp, 2020/21:2911, Snabblån för aktieköp. Kreditkostnaden, olika typer av avgifter bakom den aviserade räntan, behöver bli tydligare för konsumenten för att öka kunskapen och transparensen. Detta som en del i att minska skuldsättningen, där många konsumenter tar oövertänkta konsumtionslån och där det brister i kontroll över kostnaderna. Olika typer av avgifter som påverkar den effektiva räntan kan vara uppläggningsavgift, fakturaavgift, olika typer av administrationsavgifter och kreditkortsårsavgift. Många konsumenter är inte medvetna om vad en kredit slutligen kommer att omfatta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att undersöka former för hur kreditkostnader kan tydliggöras av långivare till konsumenter?
fr · H8113597 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3597 Förebyggande av kriminalitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi upplever en stor otrygghet med väpnat våld och många skadade och döda i landet. Detta skapar mycket sorg och olycka, och det är inte bara de direkt drabbade som drabbas, det är anhöriga och hela samhällen som sörjer detta. Många får hela sina liv förstörda på grund av skottskador eller att man utvecklats till gärningsman. Kriminalvården har redan i en rapport påpekat att det finns vetenskapligt stöd för att adhd, särskilt tillsammans med uppförandestörningar, är en riskfaktor för kriminalitet. Detta är något man ofta upplever men inte alltid utreder i våra skolor. Adhd leder ofta till att man inte klarar skolans mål och därmed inte får nödvändig kompetens för utbildning och jobb. Tidig medvetenhet och riktade stöd ges . Det finns inte alltid kunskap runt problematiken på våra skolor. Kriminalvården ser problemet men kommer dock in först när ett brott är begånget och har inte som uppgift att arbeta förebyggande i våra skolor, vår socialtjänst och eller vår barnhälsovård. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder: Har ministern tagit del av Kriminalvårdens rapport, och har ministern i så fall för avsikt att vidta åtgärder på området i förebyggande syfte?
fr · H8113598 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3598 Adhd och kriminalitet av (M) till Utbildningsminister (S) Vi upplever en stor otrygghet med väpnat våld och tyvärr många skadade och döda i landet. Detta skapar mycket sorg och olycka, och det är inte bara de direkt drabbade som drabbas, det är anhöriga och hela samhällen som sörjer detta. Många får hela sina liv förstörda på grund av skottskador eller att man utvecklats till gärningsman. Kriminalvården har redan i en rapport påpekat att det finns vetenskapligt stöd för att adhd, särskilt tillsammans med uppförandestörningar, är en riskfaktor för kriminalitet. Detta är något man ofta upplever men inte alltid utreder i våra skolor. Adhd leder ofta till att man inte klarar skolans mål och därmed inte får nödvändig kompetens för utbildning och jobb. Tidig medvetenhet och riktade stöd ges . Det finns inte alltid kunskap runt problematiken på våra skolor. Kriminalvården ser problemet men kommer dock in först när ett brott är begånget och har inte som uppgift att arbeta förebyggande i våra skolor, vår socialtjänst och eller vår barnhälsovård. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Har ministern tagit del av Kriminalvårdens rapport, och har ministern i så fall för avsikt att vidta åtgärder i våra skolor?
fr · H8113599 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3599 El- och nätbrist som påverkar människors vardag av (M) till Statsrådet (S) har gått ut med en informationskampanj som har budskapet: Disken först – tvätten sedan. De konstaterar att vi kommer att behöva mer el men också att det börjar bli trångt i elnätet. Att har både elbrist och nätbrist riskerar ju att bromsa utvecklingen mot ett ökat elanvändande. Bristen på el och nät hämmar de insatser som måste göras för att minska klimathotet. Brist på el och på nätkapacitet riskerar inte bara tvätten och disken i ; det riskerar att fördröja omställningen, och riskerar både företag och jobb. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det rimligt att måste ransonera elen eller att nätkapaciteten begränsar möjligheten för människor och företag att använda den mängd el de behöver, och vad avser statsrådet att göra för att invånarna i ska kunna diska och tvätta ?
fr · H8113600 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3600 Kalkbrytning i av (M) till Näringsminister (S) Enligt medieuppgifter skulle ett företag ha sökt tillstånd för att bryta kalk i Norvijaur, en brytning som både SGU, samebyn och kommunen tydligen var positiva till. Trots att det var positiva besked från de inblandade valde regeringen att avslå ärendet och skicka ärendet tillbaka till SGU för en fördjupad utredning. Det låter mycket märkligt om regeringen på något sätt har motarbetat en brytning av kalk i , när behovet är stort och när alla inblandade är positiva till brytningen. Det förefaller ännu mer märkligt om regeringen säger nej till en kalkbrytning i Norvijaur som vi riskerar att stå inför problem med kalkbrytningen på . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad var anledningen till att regeringen avslog möjligheten eller på annat sätt stoppade kalkbrytningen i , och tänker ministern ta några initiativ till följd av detta?
fr · H8113601 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3601 Statligt stöd till miljöorganisationer av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Det statliga stödet till miljöorganisationer via fungerar på många sätt bra. Att engagera civilsamhället i olika typer av frågor är både relevant och viktigt för att bidra till en bredare debatt och en djupare förståelse för knäckfrågorna. är det viktigt att granska hur pengarna används och vilken nytta de gör. En granskning av de organisationer som har erhållit stöd visar att det finns flera stycken som aktivt motverkar de svenska energi- och klimatmålen, främst på elsidan där det finns organisationer som vill minska både befintlig förnybar el och utbyggnaden av förnybar el. Att använda de statliga resurserna till att stötta organisationer som motarbetar de statliga målen är varken lämpligt eller särskilt effektivt. Även om all granskning av svensk politik är bra, och med förståelse för att det givetvis finns motstridiga intressen i frågorna, finns det begränsningar i vad som staten bör lägga resurser på. Granskning från organisationerna bör inte gynna enskilda intressen som kan tjäna på en annan politik än den beslutade. Det är i huvudsak våra myndigheter som ska säkerställa att inte enskilda intressen gynnas i den politik som förs. Vi behöver göra allt vi kan i klimatomställningen. Vi har redan ett stort antal problem där byråkrati sätter käppar i hjulet för dem som vill investera. Att staten då också stöttar organisationer som aktivt motarbetar målen känns därför tydligt kontraproduktivt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer regeringen att se över kraven för att de miljöorganisationer som erhåller stöd också ska arbeta för att uppfylla de svenska klimat- och energimålen?
fr · H8113602 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3602 Svensk resestöd till IS-resenärer av (M) till Utrikesminister (S) Ett antal personer har anslutit sig till IS/Daish i och . En grupp som ägnat sig åt mord och svåra övergrepp. Genomgående har den sagt att något stöd för ”repatriering” inte ska ges till dem som frivilligt lämnat . Fokus har varit stöd till barn med svensk anknytning. Så sent som sa utrikesministern följande i en interpellationsdebatt: ”De svenskar som trots den striktaste formen av reseavrådan rest till kan inte räkna med hjälp från svenska myndigheter om de senare vill återvända till .” Enligt medieuppgifter ska tre så kallade IS-kvinnor vara på väg till . Och det uppges ske med hjälp från svenska myndigheters sida. Är detta korrekt har regeringen därmed frångått sin tidigare linje och sina gjorda utfästelser om att inte underlätta för dessa personer att ta sig till . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har svenska myndigheter och UD i närtid varit behjälpliga och underlättat färd till för personer kopplade till IS/Daish?
fr · H8113603 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3603 internationella bistånd samt korruption av (M) till Statsrådet (MP) Den lika allvarliga som tragiska utvecklingen i har också satt fokus på svenskt bistånd. Dels hur det används, men också vilka resultat – positiva som negativa – det kan leda till. Regeringens deklarerade linje är ”inte en spänn till talibanerna”. Delar av biståndet till förändras nu från utvecklingsbistånd till akut och humanitär hjälp. En förklaring till varför armé föll ihop som ett korthus är, enligt professor i en debattartikel , att väst ”inte riktigt förstått hur genomkorrupt den regimen man stött i varit”. I en rapport presenterad för Expertgruppen för biståndsanalys () menade att ”i stora delar bortsett från betydelsen av korruption och institutionell kvalitet i utformningen av biståndet”. Dessutom menar rapportförfattarna att de aldrig fick möjlighet att presentera rapporten och resultaten för förutvarande biståndsminister tillika tidigare språkröret . Ytterligare en rapport, författad av den brittiske analytikern på uppdrag av , publicerades . Rapporten utvärderar västvärldens och särskilt biståndsinsatser i . Rapporten målar upp en allt annat än ljus bild och menar att utformningen av biståndet tillsammans med kriget mot terrorismen ”snarare bidragit till än motverkat korruption och underminerat all potential till hållbarhet”. Givet den negativa händelseutvecklingen i , tillsammans med det faktum att internationella bistånd går till många av de länder med högst nivå av korruption i världen, innebär detta att måste säkerställa att svenska skattepengar inte går till korruption. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att svenska skattepengar i form av internationellt bistånd inte bidrar till korruption?
fr · H8113604 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3604 Bristen på halvledare av (M) till Näringsminister (S) Många företag i tvingas nu att minska eller stänga ned produktionen tillfälligt då bristen på halvledare och chipp är stor. Bristen beror på många olika saker, dels leveransproblem under pandemin då tillverkningen gått ned eller minskat, dels störningar i de fysiska transporterna och leveranserna. Men bristen består också i att efterfrågan har ökat. Efterfrågan på bilar och andra produkter har tagit fart efter pandemin, vilket också bidrar till bristen på halvledare. Det är svårt för många företag i som är beroende av dessa komponenter i sin produktion, och efter en tuff tid med pandemin och minskad produktion och nedstängning tvingas nu företagen återigen stänga på grund av brist på komponenter. Andra företag tar bort funktioner på sina produkter för att kunna leverera ändå, under halvledarkrisen, men det minskar ju funktionen på till exempel bilen när viss utrustning då försvinner. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Har ministern uppmärksammat detta problem, och har ministern gjort eller avser att göra något för att stötta och hjälpa de företag i som drabbas av brist på halvledare och chipp som en följd av pandemin?
fr · H8113605 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3605 Vargens hot mot djurproduktionen och den biologiska mångfalden av (M) till Näringsminister (S) Regeringens vargpolitik strider mot både riksdagsbeslut om hur stort antal vargar vi ska ha i och mot beslutet att öka livsmedelsproduktionen enligt livsmedelsstrategin. Att regeringen har tillåtit att vargstammen fått öka från beslut på 170–270 vargar till först 300 vargar och sedan nu ytterligare till långt över 400 vargar i är högst anmärkningsvärt och självklart oacceptabelt. har antagit en livsmedelsstrategi i som tydligt pekar på att livsmedelsproduktionen ska öka. Det förutsätter att fler kan starta och fler kan utöka sin djurproduktion. Men med regeringens misslyckade vargpolitik finns det nu risk att människor på landsbygden i stället lägger av med sin djurproduktion och låter sina betesmarker växa igen. Detta kommer att innebära att landsbygden tystnar och att djurproduktionen minskar i områden där vargen ökar. Det innebär också att den biologiska mångfalden hotas då värdefulla naturbeten växer igen och företag och arbetstillfällen går förlorade. Det är med stor oro som lantbrukare, jägare och landsbygdsfolk nu ser hur vargen breder ut sig i området runt . Där har det nu fötts vargungar i Brängenreviret. Det är en utveckling som har gjort att många lantbrukare och djurägare i området snart inte orkar jobba vidare med sin djurproduktion. Man ser också hur jägarna inte vågar släppa sina hundar vid jakt och eftersök av trafikskadat vilt, och därmed hotas även den övriga viltvården. har tydligt redovisat att måste minska sin vargstam till 170 vargar för att minska trycket på landsbygden och med detta hjälpa till så att fler vågar skaffa djur, öka sin djurproduktion och därmed skapa jobb och tillväxt på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att vargen är viktigare för landsbygden än djurproduktionen, jobben och den biologiska mångfalden, och tänker ministern vidta några åtgärder för att säkra djurproduktionen och den biologiska mångfalden?
fr · H8113607 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3607 Krami av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Krami är ett mycket framgångsrikt projekt som vänder sig till kriminella och missbrukare som vill bryta sitt missbruk och sin kriminalitet. Projektet är ett samarbete mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och 20 kommuner i landet. är en av dessa, och resultaten har varit mycket goda. deltog 38 personer i verksamheten, och av dessa gick 19 personer ut i arbete på den reguljära arbetsmarknaden eller i studier. Deltagarna får personlig hjälp av arbetsförmedlare för att kunna erhålla ett arbete eller studier, och kommunen ställer upp med möjligheter att arbetsträna. Att samhället på detta sätt jobbar för att ge människor möjlighet att ta sig ur missbruk och kriminalitet är av stor betydelse, inte bara för den enskilde utan för hela samhället. För att verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas inom myndigheterna är det av stor vikt att regeringen i till exempel regleringsbrev är tydlig med att detta är en verksamhet som ska upprätthållas och prioriteras. Mot bakgrund av detta är min fråga till justitie- och migrationsminister : Anser ministern att Kramis verksamhet fyller en viktig funktion, och om ja, tänker ministern ta några initiativ för att verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas?
fr · H8113608 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3608 UD:s medverkan vid hämtning av misstänkta terrorister av Boriana (M) till Utrikesminister (S) rapporterade medier att tre IS-kvinnor har lämnat lägret al-Roj i för att utvisas till . En delegation från är på plats för att ta emot kvinnorna. Det kurdiska självstyret bedömer att dessa kvinnor utgör en säkerhetsrisk. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det är en lämplig prioritering av UD:s resurser att dessa ska användas för att hämta misstänkta IS-terrorister som enligt uppgift bedöms utgöra en säkerhetsrisk till ?
fr · H8113609 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3609 Straff för återvändande IS-terrorister av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade medier att tre IS-kvinnor har lämnat lägret al-Roj i för att utvisas till . En delegation från är på plats för att ta emot kvinnorna. Det kurdiska självstyret bedömer att dessa kvinnor utgör en säkerhetsrisk och utvisar dem på livstid. Enligt uppgifter i Aktuellt har det kurdiska självstyret bett om hjälp att pröva dessa kvinnor rättsligt på plats, vilket inte har skett och därför utvisas kvinnorna. I har fem förundersökningar mot IS-kvinnor som anklagas för att ha begått krigsbrott och därefter tagit sig tillbaka till lagts ned. Detta torde indikera betydande svårigheter att lagföra dessa terrorister. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att misstänkta IS-terrorister inte ska slippa straff?
fr · H8113610 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3610 Hämtningen av misstänkta terrorister till av Boriana (M) till Statsrådet (S) rapporterade medier att tre IS-kvinnor har lämnat lägret al-Roj i för att utvisas till . En delegation från är på plats för att ta emot kvinnorna. I en intervju med publicerad sa inrikesminister följande: ”position är fast. Vi har ingen skyldighet att hämta hem de svenskar som rest ner till och för att strida för IS. Regeringen kommer inte att hämta hem de här terroristerna.” Enligt det kurdiska självstyret utgör dessa kvinnor en säkerhetsrisk. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är det som har föranlett ändringen av regeringens ståndpunkt?
fr · H8113611 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3611 Vaccinering mot covid-19 för barn och unga av (M) till Socialminister (S) har i en skrivelse till meddelat att de anser att det finns flera argument som talar för att erbjuda vaccination till samtliga barn . är det flera europeiska länder, däribland , och , som förordar allmän vaccination . meddelade även den norska regeringen att barn i åldrarna 12–skulle erbjudas vaccination. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ eller vidta några åtgärder för att vaccin mot covid-19 ska erbjudas till barn och unga ?
fr · H8113612 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3612 Den svenska evakueringen från av (SD) till Utrikesminister (S) Sedan avslutat sin evakuering från har en del frågetecken rests angående vilka man egentligen låtit komma till . Totalt genomförde Försvarsmakten 22 flygningar tur och retur och evakuerade nära 1 200 personer. Av dessa har, enligt uppgift, endast cirka 50 personer fastställd identitet och tillhör någon av de skyddsvärda grupperna. Ungefär en tredjedel av de cirka 1 200 personer som evakuerats saknar helt identifikationshandlingar, resten uppges ha uppvisat hyrda, stulna eller lånade handlingar, och ingen vet om identiteten de uppgivit vid ankomst i är korrekt. Personkontrollerna har skötts på plats av UD- och ambassadpersonal samt . Vittnesuppgifter till Samnytt målar upp en kaosartad bild av situationen på marken. Många anlände till flygplatsen med såväl förfalskade som riktiga pass och intyg från olika europeiska länder, i hopp om att slinka på första bästa flygplan. Detta resulterade i att många som köpt förfalskade, eller kommit över äkta handlingar tillhörande en annan person, trängde undan de med reella skyddsbehov, skriver Samnytt. Personalen i och på flygplatsen uppges heller inte vara utbildad i att skilja på äkta och falska resehandlingar. Identiteterna på de flesta av de som kommit är med andra ord nära nog omöjliga att fastställa. Att kontrollerna i verkligheten varit undermåliga vittnar resultatet om. har det framkommit hur tidigare utvisade kriminella afghaner lyckats ta sig tillbaka till . Personal på har beskrivit hur ”det bara rasar in folk utan papper, pass eller något”. Enligt flera oberoende källor till präglades evakueringen av kaos och starka motsättningar inom UD, där vissa ville att allt skulle gå rätt till medan andra hellre fokuserade på att sopa igen spåren av egna tidigare misstag. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Stämmer medieuppgifterna om bristerna i kontrollerna av de som evakuerat från och de starka motsättningarna på UD, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta?
fr · H8113613 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3613 OSSE-stöd till mot terrorism av (SD) till Utrikesminister (S) Den kazakstanska nyhetssajten Tengrinews.kz rapporterar att antalet terrorism- och extremismrelaterade brott ökade i med –. ”Totalt registrerades 139 terrorism- och extremismrelaterade brott i . Det är en ökning jämfört med siffran 2020”, står det i rapporten. Vidare rapporterar man att ”registrerades ökningen av sådana brott 2021. Antalet sådana brott minskade –2020". är ordförande i , och därför vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar och stöder i kampen mot terrorism och extremism, och avser ministern, i egenskap av OSSE-ordförande, att vidta några särskilda åtgärder med anledning av att terrorism- och extremismrelaterade brott nu kraftigt ökar i ?
fr · H8113614 · 2021-09-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:3614 Besparingar inom polisen av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har ofta återkommit till och slagit sig för bröstet för hur mycket man satsar på polisen. Trots detta visar det sig nu att polisen har ett underskott på en halv miljard. Ledningen har uppmanat till sparsamhet, och på flera håll finns en frustration över att poliser tvingas utföra administrativa uppgifter i stället för att vara ute på gatan. Enligt SVT ligger nu polisen en halv miljard back i sin budget för . Orsaken uppges vara ökade kostnader i och med pandemin samt att antalet polisanställda ökat snabbare än beräknat. På grund av läget har, enligt SVT, en tydlig signal om att spara skickats till regionerna, om måttfullhet kring ersättningsrekryteringar och investeringar. Detta innebär att poliser, som egentligen skulle vara ute i yttre tjänst, tvingats arbeta med administrativa tjänster, som polisstationens reception, där det krävs betydligt lägre utbildning. Enligt ekonomidirektör behöver man mer pengar. Statsrådet har till SVT inte velat kommentera den interna kritik som väcks mot besparandet. Till SVT säger han: ”Regeringen kommer att presentera budgetpropositionen i sin helhet . Regeringen genomför den största satsningen på . har aldrig haft så många poliser eller civila anställda. Hur resurserna fördelas är en fråga för .” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att propagera för att man ”genomför den största satsningen på någonsin” utan att tillräckligt finansiera satsningen?