ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112624 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2624 Ersättning till svensk minknäring av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har i sin vårproposition beslutat att ersätta svensk minknäring ekonomiskt efter beslutet om att näringen inte får avla med anledning av covid-19-pandemin. har i dialog med näringen föreslagit att näringen skulle överleva med en ersättning på . Denna dialog har pågått , ända sedan landsbygdsminstern tillsammans med miljö- och klimatministern på en presskonferens meddelade att svensk minknäring i praktiken ålades näringsförbud . Ett beslut som i sig slår hårt mot både näring och arbetsmarknad på landsbygden. Djurhållning är inte som vilken industri eller butik som helst. Det går inte att låsa dörren och komma tillbaka . Avelsdjur ska fortsatt ha daglig tillsyn och foder enligt djurskyddslagen, och personalkostnader kvarstår. Detta är förknippat med dagliga kostnader och arbete. Näringens inkomster kommer från de skinn som årets avel frambringar, och när den enda inkomstkällan uteblir kvarstår endast utgifter. Regeringen har tidigare meddelat att de näringar som drabbas ekonomiskt av pandemin ska ha ersättning för sina förluster. Det gäller uppenbarligen inte alla näringar när nu svensk minknäring får 23 miljoner mindre än det expertmyndigheten räknat fram. Svensk minknäring är liten, och för näringen innebär de 23 miljonerna ett inkomstbortfall på . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet räknat fram att de av regeringen avsatta 60 miljonerna ska täcka den svenska minknäringens kostnader när expertmyndigheten räknat fram ett högre belopp?
fr · H8112625 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2625 Företagens regelbörda av (M) till Näringsminister (S) Regeringens mål om sänkta regelkostnader har misslyckats, skriver NNR i ett pressmeddelande . Kostnaderna för företagen att hantera regler fortsätter att öka. Slutavstämningen visar att nya mål och stora insatser behövs för att vända trenden. har presenterat sin slutrapport om regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft åren 2013–2020. Den visar att företagens årliga administrativa kostnader har ökat med och att de årliga produktions- och investeringskostnaderna har ökat med . lyfter i sin redovisning särskilt fram de årligt återkommande kostnaderna för administration, produktion och investeringar. tynger ytterligare stora initiala kostnader företagen , vilka härrör sig till genomförande av ny lagstiftning – sett över hela tidsperioden. Kostnaderna för GDPR särredovisas och innebar en kostnad på första året för att sedan landa på drygt 6 miljarder . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska företagens regelbörda i ?
fr · H8112626 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2626 Mäns våld mot kvinnor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Fem kvinnor har dödats . Detta kan vi ta del av i medier. I Nyhetsmorgon på TV4 där ministern deltog hänvisas till att regeringen har skärpt straffen och att det också ligger förslag som ska införas för den som bryter mot kontaktförbudet. I samma inslag på TV4 berättar justitieministern att pengar till kvinnojourer har ökat från till och att regeringen fortsätter att göra satsningar på detta. Att det kommer pengar till kvinnojourerna är bra utifrån de behov som finns, men bakom behoven ligger att samhället misslyckas med att skydda kvinnor som behöver fly från sina hem och ta sin tillflykt till kvinnojourer. Det omvända skulle behöva hända. Det borde vara de män som angriper kvinnor som ska lämna hus och hem. , sektionschef för brott i nära relationer, polisregion syd, som också deltar hos TV4 , berättar att polisen inte kan använda hemliga tvångsmedel på samma sätt som i andra grova brott. Han säger att brott mot kvinnor är grova brott som sker bakom stängda dörrar och utan insyn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att regeringen lämnar förslag att om det finns skäl ska kontaktförbud kunna förenas direkt med elektronisk fotboja samt ge polisen de verktyg de anser sig behöva mot mäns våld mot kvinnor?
fr · H8112627 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2627 brott mot uigurerna av (SD) till Utrikesminister (S) Flera kvinnor har vittnat om våldet som sker i de så kallade omskolningslägren i . Bland annat förekommer det tortyr, våldtäkter och sexuellt våld. , och fördömer händelserna medan kallar rapporterna falska. Det sitter över 1 miljon uigurer i så kallade omskolningsläger som enligt ”omskolar” uigurer och andra minoriteter. Det är fråga om politisk indoktrinering som enligt aktivister ämnar frånta uigurerna deras kultur, språk och religion. Det har även rapporterats om påtvingade preventivmedelskampanjer. Flera rapporter har avslöjat grova människorättsbrott mot uigurerna. Uigurerna är en etnisk minoritet i på ungefär 10 miljoner, och majoriteten av dem är troende muslimer. Uigurer i sätts även i tvångsarbete på bomullsfälten. Över en halv miljon är i slavarbete i , enligt ny rapport. tvingar även uigurer till abort, sterilisering och preventivmedel. kan inte blunda för politik, som går emot mänskliga rättigheterna och förtrycker minoriteter. Man kan inte ignorera grymheter av handelsmässiga eller ekonomiska skäl. Mänskliga rättigheter måste ligga i centrum för bilaterala och multilaterala diskussioner. utövar folkmord på den uiguriska minoriteten. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt ämnar ministern agera mot fortsatta systematiska brott mot mänskliga rättigheter vad gäller den uiguriska minoriteten?
fr · H8112628 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2628 Fastighetsbildningens betydelse för bostadsbyggande av (SD) till Statsrådet (MP) Fastighetsbildningen har stor betydelse för byggandet av bostäder och förvaltningen av vägar, anläggningar och fastigheter. Statliga Lantmäteriet har huvudansvar för dessa frågor. Dessutom finns 39 kommunala lantmäterimyndigheter, som främst inrättats för att underlätta kommunala detaljplaneärenden och bygglovsprocesser. har ett antal problemindikationer lyfts fram. Exempel på sådana är långa handläggningstider, oskäligt höga och oförutsägbara avgifter och en oklar ansvarsfördelning mellan Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna. En av problembeskrivningarna är att Lantmäteriets förrättningar i genomsnitt tar att genomföra, vilket har föranlett , , att vid upprepade tillfällen kritisera myndigheten. En annan problembeskrivning rör ansvarsfördelningen mellan Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna där oklarheter tycks föreligga som en konsekvens av att organisationerna har delvis likartade uppgifter. Lantmäteriet ska stödja de kommunala myndigheterna som det har tillsynsansvar för. Kombinationen av statliga och kommunala huvudmän för näst intill identiska verksamheter får ses som unik inom den svenska statsförvaltningen. Dessa problemindikationer har föranlett att initiera en granskning vars resultat kommer att sammanställas i en rapport . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser regeringen på de problembeskrivningar som har föranlett att inleda en granskning, och finns det delar av den problematik som beskrivs som regeringen avser att adressera i väntan på ?
fr · H8112629 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2629 EU-direktiv om företags hållbarhetsrapportering av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) antog ett omfattande åtgärdspaket för investeringar i hållbara verksamheter, där förslag till direktiv om företagens hållbarhetsredovisning ingår. Det innebär bland annat att alla stora företag ska utöka sin redovisning om hållbarhet. Standarder tas fram även för små och medelstora företag. Näringslivet har tidigare riktat kritik mot förslaget. I samband med detta ställdes också en skriftlig fråga (Hållbarhetsstyrning inom bolagsrätten, 2020/21:876) av undertecknad till statsrådet om vad ministern anser om förslag om hållbarhetsstyrning inom bolagsrätten, sett i ljuset av den framkomna kritiken från svenska investerare. I svaret från ministern framgick ingen synpunkt utan hänvisning gjordes till att regeringen återkommer till när det blir dags att förankra ståndpunkt i fråga om hållbar bolagsstyrning, då kommissionen presenterat förslaget. Flera kritiker menar att bolagsstyrning ska avgöras på nationell nivå, att det är riskabelt med ytterligare reglering på EU-nivå gällande bolagsstyrning och hållbarhetsarbete. Reglering av detta på EU-nivå riskerar att leda till att svensk bolagsstyrning försämras, att europeiska företag får mindre tillgång till riskkapital och att företagens incitament att genomföra hållbara investeringar undermineras. Kritik riktas även mot den utredning som lutat sig mot gällande förslaget om hållbarhetsstyrning, som man menar är undermålig. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på förslaget till direktiv, och hur avser ministern att agera för att den generellt högre ambitionsnivån gällande hållbarhetsfrågor bland svenska företag inte sänks till en lägsta nivå enligt EU:s nya direktiv?
fr · H8112630 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2630 Katalysatorstölder av (M) till Statsrådet (S) Katalysatorstölder har ökat dramatiskt det , skriver i flera artiklar. har problemet spridit sig även till landsbygden. registrerade branschorganisationen , som samlar flera av försäkringsbolagen på den svenska marknaden, totalt 74 stölder av katalysatorer. Motsvarande resultat var 3 197. Det är en ökning på över 4 . Katalysatorer är en del av en bils avgassystem och har i uppgift att rena avgaserna från skadliga partiklar. I katalysatorer finns relativt stora mängder av de tre ädelmetallerna platina, rodium och . Enligt en undersökning från geologiska undersökning handlas rodium för runt per uns () och för runt per uns. Det motsvarar respektive med dagens dollarkurs. Ur en enda katalysator går det, enligt en uppskattning, att få ut runt två till av ädelmetallerna. För läns del ser utvecklingen snarlik ut som i övriga landet. registrerades bara 3 katalysatorstölder. hade siffran ökat till 64 – en ökning på drygt 2 . Uppgången verkar fortsätta även . har registrerat 1 870 stölder på nationell nivå, varav 30 i . Enligt polisen så bedömer man att de stulna katalysatorerna med största säkerhet transporteras ut från för att utvinna ädelmetallen. Uppklaringsprocenten för de här stölderna verkar vara mycket låg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder i närtid för att minska stölderna av katalysatorer från bilägare?
fr · H8112631 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2631 Laddningsmöjligheter i småhusområden av (M) till Statsrådet (MP) Det pågår en omfattande process och görs stora investeringar för att få fram fler fordon som drivs med el. Regeringen satsar stora pengar på subventioner till eldrivna bilar och laddinfrastruktur. konstaterar flera hundra tusen småhusägare att deras gemensamma egendom, till exempel garage, inte får användas för laddning av bil. Landets 40 lantmäterimyndigheter tillåter inte att laddstolpar installeras eftersom de i flertalet fall anser att gällande anläggningsbeslut inte medger en sådan användning. Vänte- och handläggningstider för att få fram ett nytt anläggningsbeslut är mycket långa. Nya anläggningsbeslut innebär stora kostnader för berörda fastighetsägare och att andra typer av lantmäteriåtgärder ytterligare försenas. Statliga lantmäteriet redovisar i sin årsredovisning för förrättningstypen Fastighetssamverkan och gemensamt nyttjande att handläggningstiden var , det vill säga . Lantmäteriets ledning skriver: ”Långa handläggningstider och höga kostnader upplevs även som problem av kunderna. Dialogen kring processen och konsekvenserna av våra beslut behöver utvecklas då det i allmänhet är många privatpersoner som är berörda, båda av egen vilja och av tvång samt att tvistiga ärenden förekommer. Vi bedömer att kvaliteten på den rättsliga prövningen är tillräcklig, bland annat med tanke på den låga andelen återförvisade ärenden från domstol. Kunden ger positiv återkoppling rörande tillfällen i handläggningen som innebär kontakt med Lantmäteriet och handläggaren. Även i detta kundbehov förekommer variationer i interna arbetssätt som påverkar både kostnader, handläggningstider och därmed kvalitetsbedömningen negativt. Styckekostnaden har ökat jämfört . Förändringen mellan åren kan dock förklaras av att fler omfattande ärenden har avslutats snarare än att kostnaderna i ärendena ökat. Vi bedömer att vi behöver stärka vår kunddialog för att skapa förståelse för de moment som krävs och vad åtgärderna säkerhetsställer .” I ett inslag i TV4-nyheterna redovisar företrädare för en samfällighetsförening att han har han försökt få samfälligheten att hitta en lösning för att installera laddstolpar men att ett beslut sätter käppar i hjulet. Frågan om laddningsmöjligheter i småhusområden har utretts av , och regeringen har gett i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid bostäder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet med förslag till lösning av denna fråga som möjliggör att landets småhusägare, genom bland annat kort handläggningstid och låga avgifter till lantmäterimyndigheterna, kan skaffa laddningsmöjligheter i sina gemensamhetsanläggningar?
fr · H8112632 · 2021-04-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:2632 Återbetalning av stöd av (S) till Finansminister (S) Kulturbranschen har drabbats mycket hårt av coronapandemin. I syfte att mildra konsekvenserna har omfattande krisåtgärder vidtagits. Det handlar inte minst om en rad olika ekonomiska stöd. Det har dock uppmärksammats en problematik för somliga kulturföretagare som fått ta del av både det statliga omställningsstödet och det verksamhetsbidrag som delar ut. Ett företag som undertecknad varit i kontakt med har fått 8–10 miljoner i omställningsstöd och 1 miljon i verksamhetsbidrag; som det ser ut riskerar företaget därmed att bli återbetalningsskyldig för hela omställningsstödsdelen. Det är logiskt att man räknar av vissa statliga stöd mot varandra för att stöd inte ska ges för samma sak . Men att företaget i det här fallet ska riskera att behöva betala tillbaka hela omställningsstödet med anledning av att man också beviljats verksamhetsbidrag framstår som märkligt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern att agera i frågan om återbetalning av stöd?
fr · H8112633 · 2021-04-23 00:00:00 — Fråga 2020/21:2633 Slutförvar av använt kärnbränsle av (M) till Statsminister (S) Under debatten i ärendet Utskottsinitiativ om hanteringen av använt kärnbränsle (FöU10) framkom att klimatminister förordade att processen med tillståndsgivning skulle delas upp så att frågan om utökning av kapaciteten vid mellanlagret Clab i och slutförvarsanläggningen i behandlades var för sig. Denna fråga är inte okomplicerad då en uppdelning av beslutsprocessen skulle innebära att det vetobeslut som beslutat ge regeringen upphävs. Detta då kommuns vetobeslut är villkorat av att tillståndsgivningen för slutförvarsanläggningarna i både och ska genomföras i en samlad process. Om regeringen väljer att gå vidare med en delad tillståndsprocess innebär det därför att regeringen riskerar att få ett negativt vetobeslut från samt att processen försenas avsevärt. Ytterligare förseningar skulle också skapa stora kostnader samt riskera vår framtida elförsörjning. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Är det statsministerns och regeringens samlade uppfattning att en uppdelad tillståndsprocess för slutförvarsanläggningar i och bör genomföras?
fr · H8112635 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2635 Infrastrukturinvesteringar i av (S) till Infrastrukturminister (S) I går industrin för högvarv. riktas världens blickar mot länet, för det är hemma hos oss som industrins omställning till hållbar och klimatneutral produktion kommer att ske först. Näringslivet har aviserat investeringar på tusentals miljarder de kommande decennierna i fossilfri gruvbrytning och ståltillverkning. Det finns också en växande skogsnäring, omfattande forsknings-, test- och innovationsverksamhet och en besöksnäring i explosionsartad tillväxt, som förvisso tagit stryk av pandemin men som kan förväntas fortsätta växa därefter. Växande näringar som har stora behov av en vidgad arbetsmarknadsregion. Både näringsliv och människor i har länge behövt en bättre fungerande infrastruktur, och de investeringar i industrins omställning som aviserats förstärker det behovet. Investeringar i dubbelspår på , dubbelspår –, en färdigbyggd Norrbotniabana, en djupare farled i hamn, en trafiksäker E10 och, inte minst, bättre vägar där det är som glesast mellan husen är några exempel på infrastrukturbehov i . Vi har också en unik möjlighet att genom investeringar i gränsöverskridande järnvägstrafik mot knyta ihop vår infrastruktur i och möjliggöra nya transportvägar för både gods och persontrafik. presenterade regeringen infrastrukturpropositionen. Den anger en ram på 876 miljarder till infrastruktur det närmaste decenniet, vilket gör den historisk. Det är ambitiöst. Den kommer att möjliggöra byggande av nya stambanor och ökade investeringar i alla transportslag. Men jag vill fråga infrastrukturminister : Hur kommer infrastrukturpropositionen att gynna infrastrukturen i och norra ?
fr · H8112636 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2636 Ursprungskontroll av fordon av Per Lodenius (C) till Infrastrukturminister (S) Transportstyrelsen har ansvaret för den så kallade ursprungskontrollen, med vilket avses dokumentkontroll av ett fordons ursprung när det ska genomgå registreringsbesiktning. Kontrollen regleras huvudsakligen genom förordning 2019:383, Transportstyrelsens föreskrifter 2015:63 och, på den inre marknaden, rådets direktiv /37/EG. Ett fordon får endast godkännas om dess ursprung med säkerhet kan fastställas. Transportstyrelsen kräver numera genom en etablerad praxis att det till en ansökan ska bifogas registreringsbevis i original oavsett fordonets ursprung eller historik. Konsekvensen för äldre och historiska fordon som funnits i eller importerats blir att ansökningar avslås om registreringsdokument inte finns. Det sker trots att förordningen anger att fordonets identitet vid ursprungskontrollen ska kontrolleras med utgångspunkt i tidigare registrering, fordonsidentifieringsnummer eller annan märkning för identifiering. Det finns således möjlighet att tillämpa andra identifieringsgrunder är registreringsdokument för fordon där sådana av uppenbara skäl inte finns tillgängliga. Transporstyrelsens praxis skapar en stor oro bland många fordonsägare som ofta i kombination med åratal av arbete och forskning renoverar, restaurerar och bygger upp det fordonshistoriska kulturarvet, som exempelvis motorcyklar, bilar och släpvagnar. En oro som handlar om att fordonet inte kommer att tillåtas användas i sin rätta kulturarvsmiljö, på vägen. Detta på grund av rådande praxis hos beslutande myndighet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att de fordon där registreringsdokument inte med rimliga medel går att frambringa, ofta för att de helt enkelt inte längre existerar, ska kunna godkännas vid ursprungskontrollen?
fr · H8112637 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2637 Socialt perspektiv på krisberedskap av (M) till Statsrådet (S) krisberedskap är under utveckling och kommer att stärkas och stöpas om. Det försämrade omvärldsläget har varit startskottet, men också den pågående pandemin har satt ljuset på styrkor och svagheter i vår krisberedskap. Det har gjorts och kommer att göras flera utredningar, forskningsrapporter och beslutsunderlag om hur och vad vi bör göra för att stärka vår förmåga till uthållighet och att hantera svåra kriser. har de flesta underlag handlat om övergripande nivåer och väldigt lite och konsekvenser på individnivå. Vi vet att en kris får olika konsekvenser för olika individer och att de som redan innan en kris inträffar har ett beroende av samhällets stöd får det ännu svårare. Jag tror att det är av stor vikt att inkludera det sociala perspektivet i bedömningar och planering av krisberedskap. Risken är annars att det kommer att öka belastningen vid en kris om man inte tagit med det från början. runt om i kommuner har ett svårt uppdrag. De är också de som möter de mest utsatta i vårt samhälle. I en kris kan de som under normala omständigheter inte har behov av stöd från till exempel behöva stöd. Det betyder att antalet människor som blir beroende av stöd kommer att öka. Här gäller det att vara beredd och ha planerat för sådana scenarier. Kommuner och Regioner (SKR) har uttryckt att vår krisberedskap på nationell nivå mest fokuserar på teknisk infrastruktur, transporter och farliga ämnen, men något nationellt perspektiv på de stora kommunala områdena socialtjänst och skola inte är lika framträdande. Jag skulle med anledning av ovanstående vilja fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet med att inkludera de sociala perspektiven i krisberedskapsplaneringen, främst inom socialtjänst och skola?
fr · H8112638 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2638 Elfordonsbesiktning av (M) till Infrastrukturminister (S) är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. och privatpersoner är beroende av att varor och tjänster kan transporteras genom med bil, buss och lastbil. Säkerheten på väg har varit en viktig fråga för oavsett partifärg och ska vara det framgent. Fordonsflottan förändras, och arbetet med att minska fordonens klimatutsläpp ställer nya krav på fordonen. Den nya fordonsflottan blir dessutom smartare, och de autonoma fordonen är redan här. Nya typer av fordon och autonoma fordon ställer krav på en annan typ av besiktning . saknas kontrollpunkter för elfordon, något som behövs för att trafiksäkerheten ska vara fortsatt hög på våra vägar. Jag vill med anledning av detta fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ge Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram nya kontrollpunkter för elfordon?
fr · H8112639 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2639 Företagens kostnader för regeländringar av (M) till Näringsminister (S) har presenterat sin slutrapport om regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft åren 2013–2020. Rapporten anger att de årliga administrativa kostnaderna ökat med samt att produktions- och investeringskostnaderna ökat med . Regeländringar påverkar alla företag såväl verksamhetsmässigt som ekonomiskt. Självklart ska vi ha ett tydligt och rättssäkert regelsystem både i och inom EU, men det är väldigt stora summor som det handlar om, enligt . Jag vill därför fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att företagens kostnadsmässiga bördor kopplade till regeländringar ska lättas framgent?