ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121793 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1793 av (M) Ersättning till bussbolag har frågat mig på vilket sätt jag avser att kompensera bolagen ekonomiskt för de minskade intäkterna med anledning av pandemilagen. Den pågående pandemin har fått stora konsekvenser för många företag, däribland bussbolagen. har fört en dialog med branschen och är medveten om den situation de befinner sig i. För att drabbade företag ska kunna överbrygga krisen har ett flertal stöd tagits fram, däribland omställningsstödet som bygger på omsättningstapp. Andra stödåtgärder är omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier (företagsakuten), lättnader i a-kassan för företagare, sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter och nedstängningsstöd. Regeringen har meddelat att flera av stödåtgärderna kommer att förlängas för att hjälpa svenska jobb och företag genom krisen. För att företag ska klara den akuta likviditeten har regeringen även förlängt och utökat likviditetsstödet via skattekontot. Det innebär bland annat att företagen kan skjuta upp inbetalningen av ytterligare tre månaders skatt. Anstånd kan på samma sätt som tidigare beviljas retroaktivt, vilket innebär att företag kan få tre månaders inbetald skatt återbetald . Jag och regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av justeringar och erforderliga åtgärder för näringslivet.
frs · H8121794 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1794 av (SD) Den illegala avverkningen i har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen ämnar verka för att bevara regnskogen samt arbeta mot korruptionen i . Regeringen ser mycket allvarligt på den illegala skogsavverkningen i . är den mest artrika regnskogen som existerar och många arter finns ingen annanstans i världen. binder också enorma mängder kol som skulle hota jordens klimat om det kom ut i atmosfären. har alltså en mycket unik naturresurs i , men också ett ansvar att skydda den. En central del av arbete med miljö- och klimatfrågor omfattar skyddandet och bevarandet av världens regnskogar och andra unika skogsområden. Genom UD ges stora svenska bidrag, exempelvis till Gröna klimatfonden (GCF) och Globala miljöfonden (GEF). Också genom Sida kanaliseras större globala stöd till flera internationella organisationer som bland annat verkar för hållbar skötsel och förvaltning av skog. Ett annat viktigt verktyg för förändring är våra handelsavtal som tillåter oss att ställa tydliga krav och föra regelbundna dialoger kring klimat- och miljöpolitik med våra handelspartners. Ett exempel är förhandlingarna om en principöverenskommelse om ett associeringsavtal mellan EU och Mercosurländerna där regeringen var pådrivande för att få till stånd ett ambitiöst hållbarhetskapitel som bland annat främjar samarbete mellan parterna om bevarande, skydd och förvaltning av skog, liksom handel och konsumtion av skogsprodukter med hållbart ursprung. Parterna åtar sig även att bekämpa olaglig avverkning och handel av skog. Inom ramen för EU-arbetet för vi en aktiv dialog med i olika format och på olika nivåer om klimat- och miljöfrågor inklusive skogsavverkning. i arbetar aktivt med hållbarhetsfrågorna. har även verkat för att ska göra åtaganden gällande både miljöskydd och antikorruption inom ramen för sitt samarbete med . i arbetar aktivt med att främja transparens, bland annat i nära samarbete med , civilsamhälles-organisationer och svenska företag verksamma i landet.
frs · H8121795 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1795 av (M) Risk för driftsstopp i kärnkraftverken har frågat energi- och digitaliseringsministern om han kommer att fatta beslut som gör att har tillräcklig lagringskapacitet för använt kärnbränsle så att sent agerande inte orsakar några risker för driftsstopp i kärnkraftverken på grund av bristande lagringskapacitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den ansökan som () lämnade till Mark- och miljödomstolen vid och till om tillåtlighet och tillstånd till uppförande, innehav och drift av en kärnteknisk anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall avser ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle. Det sammanhängande systemet omfattar tre delar; en kapacitetsutbyggnad av det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (Clab), en anläggning för inkapsling av det använda kärnbränslet inför slutförvaring, inkapslingsanläggningen (Clink), och själva slutförvaret. Regeringens uppgift är att pröva hela ansökan. Som min företrädare påpekat tidigare är slutförvaring av använt kärnbränsle en komplex och stor fråga. Ansökan är ett av de största miljöärendena i någonsin och anläggningen ett stort infrastrukturprojekt. När senast besvarade frågan om tidplan för kärnbränsleförvaret i sa hon att det inte går att säga när ärendet kommer att avgöras. Det gäller fortfarande. En fråga som har uppkommit i regeringens granskning av ansökan är om den komplettering som har gett in avseende bland annat kopparkapselns skyddsförmåga kräver ett kompletterande samråd med andra länder enligt , ett så kallat Esbosamråd. är den myndighet som ansvarar för att samråd med andra länder genomförs i enlighet med och den s.k. Esbokonventionen. har ombetts att informera om huruvida kompletteringen föranleder ett kompletterande samråd enligt 6 kap. 33 § . Myndigheten meddelar i svaret att myndigheten avser att hålla samråd angående inkommen komplettering med och . Regeringen inväntar vidare analys av Svensk Kärnbränslehantering AB:s rapport om Long-term test of buffer materials, de s.k. LOT-försöken. Myndigheten beräknar vara klar med sin analys . Frågan om kapaciteten i mellanlagret för använt kärnbränsle, Clab, ingår i alltså i den ansökan, både enligt och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, som regeringen nu prövar. Ärendena enligt båda lagstiftningarna hanteras samlat i och regeringen avser fatta beslut vid samma tillfälle. Jag kan inte nu föregripa regeringens beslut och inte heller bedöma när ärendet kommer att avgöras, men arbetet är prioriterat.
frs · H8121796 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1796 av (M) Djurtransport i bussfil har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra att även djurtransporter kan få möjligheten att köra i bussfil. Begreppet bussfiler förekommer inte i trafiklagstiftningen men jag utgår från att avser körfält för fordon i linjetrafik med flera. Den svenska trafiklagstiftningen baseras på internationella konventioner om vägtrafik respektive vägmärken och trafiksignaler. Körfält för linjetrafik med flera markeras och märks ut i enlighet med en speciell streckad markering. Av konventionen om vägmärken och trafiksignaler framgår också att markeringen tillsammans med ordet BUSS ska användas för körfält som reserverats för fordon i linjetrafik. I ett körfält eller en körbana för fordon i linjetrafik med flera får fordon i linjetrafik föras. Körfälten får också i yrkesutövning användas av bland annat polis- eller tullpersonal, räddningstjänst, veterinär och även av kriminalvården vid transport av frihetsberövade personer och auktoriserade bevakningsföretag vid transporter av egendom. Kommuner och länsstyrelser kan genom lokala trafikföreskrifter meddela särskilda trafikregler om att ett visst körfält eller körbana ska vara körfält eller körbana för fordon i linjetrafik med flera. Genom lokala trafikföreskrifter kan också meddelas särskilda trafikregler om avvikelser från bestämmelserna i trafikförordningen. En ökning av antal fordon i körfälten för fordon i linjetrafik med flera riskerar att försämra framkomligheten för såväl linjetrafiken som de andra viktiga samhällsfunktioner som får använda körfältet. Dagens ordning fungerar väl såväl ur ett trafiksäkerhets- som framkomlighetsperspektiv. Regeringen avser inte att vidta några åtgärder för att möjliggöra att även djurtransporter kan få möjligheten att köra i körfält för fordon i linjetrafik med flera.
frs · H8121797 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1797 av (M) Ersättare till har frågat mig om jag har identifierat några skäl till att det kommer att ta att utveckla ett nytt för att få till rörliga bilder och om jag avser att i så fall vidta åtgärder för att skynda på processen. För att stärka samhällets förmåga att hantera både vardagshändelser och allvarliga kriser behöver polis, räddningstjänst, akutsjukvård och andra samhällsviktiga aktörer kunna utnyttja de möjligheter som teknikutvecklingen ger på ett robust och säkert sätt. Regeringen beslutade därför om två uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som utgör startskottet på arbetet för att utveckla och etablera 2 (). För att skapa användarnytta ska MSB, enligt det ena uppdraget, anskaffa och tillhandahålla tjänster för mobil datakommunikation, vilket kommer att göra det möjligt för Rakelanvändare att bl.a. skicka och ta emot rörliga bilder (Ju2020/02484). Uppdraget ska slutredovisas när det finns ett fungerande system för tjänster för mobil datakommunikation för Rakelanvändare, dock . Befintliga mobilnät erbjuder emellertid inte den tillgänglighet, robusthet och prioritet för samhällsviktiga aktörer som finns i det nuvarande Rakelsystemet. För att samhällsviktiga aktörer ska kunna leda och genomföra insatser samt samverka med varandra även under större händelser när kapaciteten i de befintliga näten inte räcker till, eller vid längre elavbrott, krävs det ytterligare åtgärder. Regeringen uppdrog därför även åt MSB att analysera och lämna förslag på hur det samlade behovet av ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar bäst kan tillgodoses (Ju2020/02485). MSB redovisade uppdraget (Ju2021/00632). I förslaget föreslås en utbyggnadstid för . Av förslaget framgår också att det handlar om en stegvis driftsättning med början det fjärde året efter att beslut om genomförande har fattats. Även det nuvarande Rakelsystemet byggdes etappvis (2005–2010). Att den möjlighet för Rakelanvändare att bl.a. skicka och ta emot rörliga bilder som regeringen redan har beslutat om, och som planeras att tas i drift , kompletteras med ökad tillgänglighet och robusthet är en angelägen fråga som bereds i .
frs · H8121798 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1798 av (M) Förändringar av EBO har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att öka drivkrafterna för asylsökande att välja andra orter än de utpekade i EBO-lagen och vilka dessa åtgärder i så fall är. De nya reglerna innebär att en asylsökande som flyttar till och bor i eget boende i områden med socioekonomiska utmaningar som huvudregel inte ska ha rätt till dagersättning. Reglerna har till syfte att minska koncentrationen av asylsökande i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar. De syftar också till att asylsökande i större utsträckning ska välja att bo i boenden eller i områden där förutsättningarna för integration är bättre. gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att kontrollera att det nya regelverket följs. fick också i uppdrag att redovisa eventuella behov av ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa reformen. så har antalet personer som bor i minskat betydligt. I flera fall har personer som flyttade in i utsatta områden och nekades dagersättning därefter flyttat vidare till ett område utan sådana utmaningar. har dragit slutsatsen att detta är en direkt följd av att de nekats dagersättning. Utifrån uppdraget som regeringen gav genomför nu mer kontrollåtgärder för att säkerställa efterlevnaden av reformen. De nya reglerna har varit i kraft och började tillämpas fullt ut först . Förändringar av regelverket gjordes även så sent som . Det är därför för tidigt att dra några säkra slutsatser om effekterna av regeländringarna. Regeringen avser därför att noga följa utvecklingen framöver.
frs · H8121799 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1799 av (SD) Tryggheten för bevakningspersonal har frågat mig om jag och regeringen med hänsyn till den senaste tidens händelser har för avsikt att vidta åtgärder för att säkra och förbättra tryggheten för väktare och annan bevakningspersonal. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Skyddet för dessa grupper måste vara ändamålsenligt och starkt. infördes brottet sabotage mot blåljusverksamhet. Det straffbelägger att under vissa förutsättningar angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård. Handlingar som omfattas är bl.a. våld och hot mot blåljuspersonal och personer som bistår blåljusverksamhet. Förutom personal från respektive organisation omfattas alltså personer som hjälper verksamheten, t.ex. ordningsvakter eller väktare som bistår polisen vid en insats. Den som gör sig skyldig till det här brottet kan få ett kännbart straff. Detta är en tydlig signal om att samhället ser allvarligt på angrepp mot dessa verksamheteter. Ordningsvakter och väktare omfattas dessutom av bestämmelserna om våld eller hot mot tjänsteman, förgripelse mot tjänsteman och våldsamt motstånd. skärptes straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst . Ordningsvakter och väktare fick därmed även i det avseendet ett ännu starkare straffrättsligt skydd. Till detta kommer att regeringen har gett en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Regeringen har vidare vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Jag följer utvecklingen på området noggrant.
frs · H8121800 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1800 av (S) Hela landet-perspektiv när staten köper konst har frågat mig om jag har för ambition att arbeta för att och ska bredda sitt geografiska synfält när det kommer till inköp av samtida konst. Det svenska konstlivet, inklusive bild- och formkonstnärer och dess infrastruktur såsom gallerier, har drabbats hårt av coronapandemin. Det var därför mycket glädjande att kunna presentera uppdraget till och om att öka statens inköp av samtida konst. I och med budgetpropositionen avsätts totalt för uppdraget under innevarande år. Satsningen på ökat inköp av konst syftar till att stötta det svenska konstlivet under coronapandemin, ett konstliv som finns i hela vårt land. Det innebär ett stöd till infrastrukturen på konstområdet men framför allt innebär det att enskilda konstnärer får betalt för sin konstnärliga verksamhet som allmänheten får tillgång till mer konst. och har båda till uppgift enligt myndighetsinstruktion och regleringsbrev att arbeta för att deras verksamhet ska komma människor i hela landet till del. har i uppdrag att verka för att konsten blir ett betydelsefullt inslag i samhällsmiljön. återfinns över hela landet. Moderna museets uppgift är att samla, bevara, visa och förmedla 1900- och 2000-talskonsten i alla dess former. Museet är beläget i samt har en filial i . Moderna museets samling är internationellt känd som en av främsta samlingar inom området. Kultur i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. Det är också principen om armlängds avstånd. Det är upp till myndigheterna att genomföra sina uppdrag på bästa sätt. och har i uppdrag att i årsredovisningen redovisa resultatet av satsningen på att öka statens förvärv av konst, en satsning som syftar till att stötta det svenska konstlivet under coronapandemin. Regeringen kommer att följa myndigheternas arbete med frågan.
frs · H8121801 · 2021-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1801 av (SD) De mest utsatta barnens rätt har frågat om jag kommer att lyssna in den juridiska expertisens råd och varningstecken samt utifrån detta agera kraftfullt för att alla barn, inte minst de mest utsatta barnen, ska ges stärkta rättigheter i juridiska sammanhang. Regeringen tar arbetet med att säkerställa barns rättigheter på största allvar, inte minst för de barn som befinner sig i utsatta situationer. Arbetet tar sin utgångspunkt i åtagande enligt . För att ska implementeras på bästa vis och att barn ska få sina rättigheter tillgodosedda har regeringen beslutat om både strategiska och riktade insatser. Bra exempel på riktade insatser är regeringens särskilda arbete för ett utökat och verkningsfullt våldsförebyggande arbete och straffrättsligt skydd och för barns stärkta ställning i vårdnadstvister. Bra exempel på regeringens strategiska insatser är som lag och ett kunskapslyft för barnets rättigheter i statliga myndigheter, kommuner och regioner. Det systematiska transformeringsarbetet, i syfte att säkerställa att lagstiftningen står i överensstämmelse med , pågår ständigt och i det arbetet är betänkandet från (SOU 2020:63) ett viktigt underlag. I arbetet med att barnets rättigheter ska få genomslag är vidare civilsamhällets organisationer helt centrala. Dialogen med dem sker bland annat inom ramen för Barnrättsdelegationen.
frs · H8121802 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1802 av (SD) Undantag i momsregler under pandemin har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att under pandemin kunna göra undantag i momsreglerna så att privata vårdgivare kan hyra lokaler för att utföra vaccinationer. Att vaccineringen mot covid-19 kan ske smidigt och effektivt är en fråga av största betydelse för regeringen och hela vårt land. Därför är vaccin avgiftsfritt för den enskilde och regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har slutit en överenskommelse för hur vaccination mot covid-19 ska gå till. Bland annat innebär överenskommelsen att staten åtar sig att betala för vaccin, vaccinationer samt förberedande och löpande åtgärder medan regionerna ansvarar för att utföra vaccinationerna. Regeringen följer noggrant vilka praktiska problem som tillstöter och hur de kan lösas på bästa sätt. Regeringen har inte fått några indikationer från SKR att vaccinationen riskerar att försenas på grund av lokalbrist eller att de momsregler som gäller för lokaluthyrning skulle vara ett praktiskt problem som hindrar att vaccineringen sker så smidigt och effektivt som möjligt. Som själv nämner i frågan kan regionerna, som ansvarar för vaccineringen, hyra lokaler utan att det får de momseffekter för fastighetsägarna som tas upp i frågan. När det gäller den mer generella frågan om privata vårdgivares möjligheter att hyra lokaler innebär momsreglerna att vårdföretag, och andra momsbefriade verksamheter, kan hyra lokaler utan att hyran beläggs med moms, men också att hyresvärden inte får göra avdrag för momsen på sina kostnader och i vissa fall kan behöva betala tillbaka tidigare beviljade avdrag för exempelvis renoveringar. Momsen är ett komplext system där ändringar för en aktör kan få negativa följdverkningar för andra aktörer eller påverka närliggande områden. Eventuella förändringar måste därför undersökas noggrant och det kan finnas motstående intressen mellan olika aktörer. är en promemoria från ute på remiss för att samla in information från många olika perspektiv om förutsättningarna för frivillig skattskyldighet.
frs · H8121803 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1803 av (SD) Räkfisket i norska vatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa våra räkfiskares möjligheter att fiska i norska vatten. Svenska fiskares möjligheter att fiska i norska vatten regleras genom olika avtal mellan och , dels genom , dels genom och dels genom om svenskt fiske i norsk ekonomisk zon i . Dessa fiskeavtal utgör en integrerad del av den gemensamma fiskeripolitiken. Detta innebär bland annat att kommissionen företräder EU i konsultationer om fiske med tredje länder som . Konsultationer mellan och äger vanligtvis rum inför nästkommande års fiskemöjligheter. Konsultationerna om 2021 års kvoter har dessvärre försenats bland annat på grund av att EU:s förhandlingar med om den framtida relationen drog ut . Skälet till att EU:s avtal med också påverkar konsultationerna mellan och beror på att många av fiskbestånden i som tidigare reglerades genom avtal mellan och nu blir delade bestånd mellan EU, och . De årliga fiskemöjligheterna för dessa bestånd behöver därför beslutas mellan tre parter. När parterna är överens om 2021 års fångstnivåer kan EU och också besluta om fortsatt tillträde till varandras vatten. Konsultationerna om 2021 års fiskemöjligheter mellan EU, och och mellan och pågår men är kraftigt försenade. Därför har överenskommelsen om tillträde för att kunna fiska räkor och andra arter i norska vatten också försenats. Regeringens ståndpunkt är att EU i konsultationerna med dessa länder ska sträva efter en ansvarsfull förvaltning av de gemensamma fiskeresurserna liksom gemensamma bevarandeåtgärder då detta är en förutsättning för ett gynnsamt fiske på båda sidor om gränsen. Det gränsöverskridande fisket i liksom fisket i norsk ekonomisk zon i , där räkfisket ingår, utgör traditionellt viktiga fiskemöjligheter för svensk fiskenäring. Det är därför en prioriterad fråga för regeringen att verka för att säkerställa ett fortsatt tillträde för svenska fiskare i norska vatten på både kort och lång sikt.
frs · H8121804 · 2021-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1804 av (SD) Ökad rättssäkerhet vid adoption har frågat justitie- och migrationsministern om regeringen har planer på att se över de processer kring adoption som är inblandade i och lägga fram lagförslag för att öka rättssäkerheten och stärka barnrätten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har regler och internationella konventioner trätt i kraft som syftar till att säkra att adoptioner sker på ett tryggt och lagligt sätt. 1997 ratificerade om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Grundläggande i konventionen är att staterna har ett ansvar för att barnets bästa beaktas i varje del av adoptionsprocessen. Konventionen ska genom vissa garantier mellan de anslutna staterna bl.a. förhindra bortförande eller handel med barn i samband med internationella adoptioner. I varje land finns en ansvarig centralmyndighet med tydligt utpekat ansvar i enlighet med konventionen. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd är svensk centralmyndighet i konventionens mening och ansvarar bland annat för auktorisation och tillsyn. Auktorisationsvillkor och tillsyn har skärpts . kräver regelverk auktorisation i två led. Det innebär att utöver en prövning av de adoptionsförmedlande organisationerna i så prövas även länder, del av länder eller adoptionskontakter som organisationerna får förmedla barn från eller genom. Några av de grundläggande kraven är att landet har en adoptionslagstiftning eller annan tillförlitlig reglering av internationella adoptioner som beaktar de grundläggande principer som uttrycks i och . Statskontoret fick i uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten i . Uppdraget gavs bl.a. mot bakgrund av det kraftigt minskade antalet adoptioner de senaste 15–20 åren. Uppdraget innebar att överväga om organiseringen bör förändras utifrån ett fokus på hur rättssäkerhet, barnrättsperspektivet och kompetens kan säkerställas. I redovisningen av uppdraget kom Statskontoret fram till att har en ändamålsenlig organisering av adoptionsförmedlingen i . Utredningen visar att internationella adoptioner efter hand har blivit allt mer säkra och trygga, både för barnen och för de som adopterar, men att barnrättsperspektivet och rättssäkerheten kan förbättras ytterligare. Regeringen ser nu över behovet av åtgärder utifrån Statskontorets förslag.