ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112199 · 2021-03-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:2199 Digitalt utanförskap av (M) till Statsrådet (S) Vi genomgår en mycket positiv digital utveckling inom de allra flesta områden där fler och fler tjänster, hjälpmedel med mera blir digitala. Dock kan tyvärr inte alla i vårt land nyttja de nya digitala tjänsterna. Detta kan konstateras vara vanligt bland äldre, där var fjärde person inte kan använda sig av dessa basala digitala tjänster och verktyg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att inkludera betydligt fler av våra invånare som är i vårt digitala e-samhälle?
fr · H8112200 · 2021-03-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2200 Utplacering av SMR-reaktorer av (SD) till Statsrådet (S) I ett svar på min fråga (2020/21:1919) skriver statsrådet att ”vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid”. Företaget , som vill serieproducera små, modulära reaktorer (SMR) har tillsammans med KTH och Uniper skickat in en ansökan till för att finansiera en icke-nukleär prototyp för att utveckla framtidens reaktorteknologi. Det handlar om teknik där små reaktorer används, och prototypen ska testa en ny teknik där smält bly, i stället för vatten, kyler ned kärnbränslet. Dagens sex reaktorer skulle kunna ersättas av runt 150 blykylda reaktorer. Men enligt , KTH-professor i reaktorfysik, så behöver ändras för att SMR ska kunna bli verklighet, även om finansieringen från beviljas. Enligt professorn får enligt lagen som mest ha tio reaktorer, och dessa får bara placeras på de ställen där det redan finns reaktorer; Forsmark, och . Idén om att bygga flera små modulära reaktorer som kan serietillverkas och placeras på flera håll i landet, både på existerande kärnkraftverk men sedan till exempel i anslutning till industrier på redan bevakade områden, är därför inte möjlig enligt . Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att inom sitt ansvarsområde i regeringen verka för att förändra i så att den möjliggör för utplacering av framtida SMR-reaktorer?
fr · H8112201 · 2021-03-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2201 Våldtäkter och mäns våld mot kvinnor av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En kategori av mäns våld mot kvinnor finns under brottsrubriceringen våldtäkt. Enligt Brå har de anmälda våldtäkterna i ökat . En ny studie publicerad i visar att av dem som dömts för våldtäkt har utländsk bakgrund. Givet denna ökning av antalet våldtäkter och överrepresentationen av de med utländsk bakgrund är det svårt att inte se sambandet mellan regeringens migrationspolitik och den otrygghet som dagens unga tvingas att leva i. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Gör ministern ställningstagandet att det finns ett samband mellan migrationen och överrepresentationen av personer med utländsk bakgrund bland de som döms för våldtäkt, och vidtar ministern några åtgärder?
fr · H8112202 · 2021-03-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2202 Effektivare hyresförhandlingar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) tillsattes en utredning med uppdrag att titta på hur de kollektiva hyresförhandlingarna kan effektiviseras och föreslå ett oberoende skiljeförfarande som ska lösa ut de tvister som kan uppstå i de återkommande förhandlingarna om hyresjusteringar. Utredaren fick också i uppdrag att lämna förslag på tidsfrister för de förhandlande parterna och sanktioner för det fall en tidsfrist inte hålls. Utredningen skulle enligt direktiven ha presenterats men har ännu ej redovisats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför har utredningen inte redovisats, och när kommer det att ske?
fr · H8112203 · 2021-03-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2203 En bättre fungerande hyresrättsmarknad av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) välkomnar utredningen om fri hyressättning i nyproduktion. Direktivet 2020:42 ger en möjlighet att utforma ett väl fungerande system, och vår förhoppning är att ett sådant förslag också når . Av direktivet framgår dock att en utfasning av presumtionshyressystemet endast ska övervägas. Vi menar att en sådan bör ske och att de fastighetsägare som praktiserar presumtionshyror eller ”egensatta” hyror bör få möjlighet att övergå till systemet för fri hyressättning. Vidare bör nya lägenheter som byggs, till exempel på vinden eller i källaren, i ett hus där bruksvärdessystemet tillämpas i övrigt kunna få fri hyressättning. Likaså bör exempelvis fastighetsägare som renoverar en lägenhet, som omfattas av bruksvärdessystemet, till nyproduktionsstandard i samband med att en ny hyresgäst ska flytta i, kunna välja att ansluta sig till systemet för fri hyressättning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker statsrådet verka för ett tilläggsdirektiv där en övergång från presumtionshyror och ”egensatta hyror” till det nya systemet ses över, liksom hur nyproduktion och renovering till nyproduktionsstandard av lägenheter i hus som i övrigt omfattas av bruksvärdessystemet kan anslutas?
fr · H8112204 · 2021-03-16 00:00:00 — Fråga 2020/21:2204 Fri hyressättning vid nyproduktion av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Av januariavtalet framgår att fri hyressättning ska införas. Av samma avtal framgår att utredning skulle ske 2019–2020 och att ny lagstiftning ska träda i kraft . En utredning tillsattes först och ska bli klar . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är det tänkt att den nya lagstiftningen ska träda i kraft före eller efter riksdagsvalet , med tanke på att utredningen förskjutits ?
fr · H8112205 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2205 Förändring i av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I ett svar på min fråga (2020/21:1919) skriver statsrådet att ”vidare indikerar de långsiktiga scenarierna från att även kärnkraften förväntas utgöra en del av energimixen under överskådlig framtid”. Företaget , som vill serieproducera små, modulära reaktorer (SMR) har tillsammans med KTH och Uniper skickat in en ansökan till för att finansiera en icke-nukleär prototyp för att utveckla framtidens reaktorteknologi. Det handlar om teknik där små reaktorer används och prototypen ska testa en ny teknik där smält bly, i stället för vatten, kyler ned kärnbränslet. Dagens sex reaktorer skulle kunna ersättas av runt 150 blykylda reaktorer. Men enligt , KTH-professor i reaktorfysik, så behöver ändras för att SMR ska kunna bli verklighet även om finansieringen från beviljas. Enligt professorn får enligt lagen som mest ha tio reaktorer och de får bara placeras på de ställen där det redan finns reaktorer: Forsmark, och . Idén om att bygga flera små modulära reaktorer som kan serietillverkas och placeras på flera håll i landet, både på existerande kärnkraftverk och sedan till exempel i anslutning till industrier på redan bevakade områden, är därför inte möjlig enligt . Av denna anledning vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att förändra i så att den möjliggör för utplacering av framtida SMR-reaktorer och om inte, varför?
fr · H8112206 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2206 exportförbud av covidvaccin av (SD) till Statsrådet (S) president har satt stopp för vaccinleveranser från till EU och bland annat . Leveranserna från tillverkningen i var tänkta att åtgärda delar av de produktionsproblem man har, som gör att företaget kommer missa sitt leveransmål till EU med råge. Trots att vaccin ännu inte är godkänt för bruk i sa Biden att i första hand ska ge alla amerikaner coronavaccin, men att överskott nog ska skickas utomlands. Ponera att det hade varit tidigare president som agerat på samma sätt. Då hade knappast reaktionerna från både den och svenska journalistkåren låtit vänta på sig. är det dock förvånansvärt tyst från både regeringen och journalister. En talesperson från , , säger att man ”känner till att andra regeringar har pratat med den amerikanska om att släppa på ”, och att man ”har bett att titta noggrant på dessa förfrågningar”. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Har den lyft frågan med den amerikanska, och avser ministern att vidta några särskilda åtgärder eller göra några särskilda uttalanden med anledning av presidents utfärdade exportförbud?
fr · H8112207 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2207 En konkurrenskraftig kraft- och fjärrvärme av (SD) till Statsrådet (S) Kraftvärmen är viktig i det svenska energisystemet då den bidrar till effektförsörjningen , är planerbar och mildrar effektbehovet genom värmeleveranserna. Vår uppfattning är därför att det behövs en strategi för hur konkurrenskraften kan stärkas för kraft- och fjärrvärmen. I rapporten av potentialen för uppvärmning och kylning föreslår att en samlad översyn av de styrmedel som påverkar kraftvärmen genomförs och att det utreds vilken den samlade effekten är och vid behov föreslår förändringar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att se över de styrmedel som påverkar fjärr- och kraftvärmen för att stärka deras konkurrenskraft?
fr · H8112208 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2208 Återinförande av fastighetsskatten av (SD) till Finansminister (S) Den statliga fastighetsskatten avskaffades 2008. Detta efter betydande folkligt motstånd mot skattens effekter. Det hindrar dock inte socialdemokrater att åter argumentera för ett återinförande av skatten. aviserade Socialdemokraternas , som leds av statsrådet , att man bland annat vill återinföra fastighetsskatten. Vi vet att fastighetsskatten kommer att slå hårt mot många bostadsägare och dem som avser att skaffa bostad. Mäklarringen menar exempelvis att fastighetsskatten skulle ge höjda boendekostnader för många hushåll och påverka boendes möjligheter att bo kvar. Ett betydande antal villaägare skulle få stora höjningar av boendekostnaden, vilket kommer att påverka hushållsekonomin, där bland annat renoveringsplaner kan behövas skjutas upp eller läggas ned. Skatten slår särskilt hårt mot husägare som har små marginaler. Enligt Skattebetalarnas förenings beräkningar kan ett genomsnittligt småhus i med de olika förslagen få en årlig fastighetsskatt i intervallet 11 000 till . Det kan jämföras med dagens högsta fastighetsavgift på . Motsvarande för en genomsnittlig tvåa skulle bli en fastighetsskatt på , att jämföra med dagens maxbelopp på per lägenhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att återinföra fastighetsskatten, och vilka blir i så fall regeringens argument till bostadsägare och till dem som önskar bli bostadsägare?
fr · H8112209 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2209 Kreditprövning vid konsumtionslån av (SD) till Statsrådet (MP) aviserade behovet av en utredning om rutiner för långivares kreditprövningar. Detta skedde med anledning av att unga låntagare och personer med låg inkomst löper högre risk att få betalningsproblem när de tar konsumtionslån. Det finns problem med ökande skuldbelopp och att skuldbelastningen i gruppen unga ökar. Om långivarna skulle göra ordentliga kreditprövningar, med underlag som visar på konsumentens alla befintliga lån och skulder så skulle risken att få betalningsproblem för alla grupper av låntagare minska. Det kan finnas fördelar med ett system där långivare kan få en helhetsbild av konsumentens skulder, vilket saknas . Inte heller är det obligatoriskt med kreditprövning då ett fakturaköp övergår till en delbetalningskredit, vilket enligt en undersökning från sker cirka . Här måste reglerna skärpas för att minska riskerna för osund skuldsättning. har påpekat vikten av åtgärder mot dessa problem och att regeringen bör ta fram förslag på området som ett led i att motverka överskuldsättning hos konsumenter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för skärpta regleringar kring långivares kreditprövning med anledning av den ökande överskuldsättningen hos framför allt unga?
fr · H8112210 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2210 Bostadsbehov för personer över 65 av (SD) till Statsrådet (MP) Det finns ett prognostiserat ökande behov av äldreboenden framåt . Detta togs exempelvis upp på seminariet Bättre stadskvaliteter, trygghet och samhällsekonomi, där experter som är verksamma inom bostadsmarknad och planering av bostäder samt politiker medverkade. Här togs även upp behovet av olika typer av boenden och olika typer av åtgärder och planering för det ökande behovet. Demografiutvecklingen innebär bland annat att andelen äldre personer i befolkningen ökar. Andelen personer över 80 kommer att öka stort framåt , vilket kräver särskild bostadsplanering. finns ett stöd för bostäder riktat till personer som är över 65. Stödet är översökt enligt . Det har rapporterats att exempelvis i och kunde inget stöd för bostäder till personer över 65 betalas ut . Intresset för stödet till personer som fyllt och som riktas mot särskilt boende, hyresrätter för seniorer och tillgänglighetsanpassning är så stort att stödpengarna tog slut . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på behovet av olika typer av åtgärder och planering för bostäder för personer över 65, och avser statsrådet att agera för att det ökande bostadsbehovet ska mötas upp?
fr · H8112211 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2211 Bostadskostnader och finansieringsmöjligheter av (SD) till Statsrådet (MP) Enligt en ny undersökning har inte vanliga lönearbetare råd med bostad. har undersökt hur bostadsmarknaden ser ut för ett antal fiktiva lönearbetare med samhällsbärande yrken. Där framgår negativa resultat gällande storstadsområdena. Undersökningen utgår från antaganden som att hushållen skulle klara kontantinsatsen på och inte har något annat boende. Utgångspunkter är även lönestatistik från och genomsnittspriser från Svensk Mäklarstatistik samt berörda grupper samboende, ensamstående, med eller utan barn med bil och studielån. De höga kraven på bostadsköparna och kostnader för bostadsbyggandet utestänger vanliga arbetare från att finansiera en egen bostad. Det är anmärkningsvärt illa i en välfärdsstat som . Ett flertal utredningar har gjorts, men avsaknaden av helhetsgrepp för en rimligare bostadspolitik, där vanliga människor har råd med bostad, saknas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att skynda på och samordna förslag i tidigare och pågående utredningar till mer övergripande lösningsförslag som kan möjliggöra rimliga bostadspriser och reella möjligheter för människor att finansiera en bostad?
fr · H8112212 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2212 En kartläggning av antisemitism i skolan av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) För en månad sedan presenterade en rapport om antisemitism och rasism inom verksamheter från förskolan till vuxenutbildningen. Det är en bekymmersam läsning som bekräftar problemet med jargong, nedsättande ord och trakasserier mot judiska barn och elever i skolan. En faktor som lyfts är också hur konflikten i påverkar diskussionen och hur vissa elever beter sig gentemot sina klasskamrater. Men det framkommer också att judiska barn och elever inte känner full trygghet i att välja den skola de vill gå på men också att man i vissa situationer tvingas avstå från att berätta att man är jude. Den här utvecklingen måste brytas. Lärarnas arbete med frågor kring nationella minoriteter måste intensifieras och förbättras så länge vi har personer som tillhör minoriteterna som känner otrygghet, men skolan gör inte tillräckligt. Kartläggningen omfattar , men vi behöver en ny uppdaterad och nationell bild av läget kring antisemitism och ungdomarnas attityder. Det är också viktigt inför kommande beslut om satsningar och åtgärder som kan behövas inom skolan liksom inom andra delar av samhället. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Är ministern och regeringen beredda att initiera en nationell undersökning bland ungdomar i skolan för att ta fram ett kunskapsunderlag kring antisemitism i skolan?
fr · H8112213 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2213 Kompensation för kollektivtrafiken av (SD) till Infrastrukturminister (S) Kollektivtrafiken har fått minskade intäkter på grund av ett minskat resande. Regeringen har uppmanat alla som kan jobba hemma att jobba hemma. Detta har lett till ett minskat resande och fallande intäkter till kollektivtrafiken. har regeringen framhållit vikten av att upprätthålla en hög frekvens på turerna inom kollektivtrafiken för att minska smittspridningen. Eftersom regionerna inte får full kostnadsersättning för kollektivtrafiken och det då blir svårare för kollektivtrafiken att kontrollera biljetter finns det dessutom ett stort antal passagerare som inte gör rätt för sig med betalningen. fick vi besked om att SJ aviserat att de slutar köra regionaltåg i . Enligt SJ är förlusten i uteblivna biljettintäkter och att de inte får ekonomisk kompensation från regionerna för detta. Effekten blir betydligt färre avgångar, färre stopp och ingen synkning med kollektivtrafiken. Färre turer genererar även ökad trängsel och därmed ökad smittspridning. Detta är ett dråpslag för såväl resande i som för smittspridningen i sig. Risken är också att fler regioner tvingas dra ned på kollektivtrafiken eftersom regionerna även bär det ekonomiska ansvaret för de ökade kostnaderna inom vården. Med anledning av detta frågar jag infrastrukturminister : Kommer ministern och regeringen att kompensera regioner fullt ut för de ekonomiska förlusterna inom kollektivtrafiken?
fr · H8112214 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2214 Vårdköerna inom ögonsjukvården av (M) till Socialminister (S) Den svenska ögonsjukvården är mycket hårt belastad. Få eller inga regioner klarar av att möta tremånaderskravet, vilket för exempelvis patienter med den akuta sjukdomen glaukom kan ha ödesdigra konsekvenser. För att bromsa sjukdomsutvecklingen vid diagnostisering krävs snabb vård, vilket beklagligt nog inte kan ges vid långa vårdköer. I behörighetsutredningen adresserades fördelarna med utnyttjandet av befintliga resurser som återfinns hos optiker. av optiker har vidareutbildning för att diagnostisera dem med ögonsjukdomar, vilket de fick rätt till 2016. En förutsättning för att detta ska kunna genomföras i praktiken är en uppdatering av optikerföreskriften, något som ej gjorts. Regeringsbeslutet som gav optiker rekvireringsrätten blir således ett neutraliserat sådant. initierade en översyn av optikerföreskriften, vilken ännu inte slutförts. Ett förslag finns på bordet, remissinstanserna är tämligen överens och en ringa insats av krävs för att justera föreskriften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern och regeringen för att översyn av optikerföreskriften ska färdigställas?
fr · H8112215 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2215 Vaccinering mot covid-19 av (SD) till Socialminister (S) Ett flertal länder går emot WHO:s rekommendation om att fortsätta vaccinera och har i stället beslutat om att pausa vaccinering mot covid-19 med vaccin. Detta sedan blodproppar rapporterats som en biverkning, och flera dödsfall efter vaccinering inträffat. har ett samband mellan vaccinering och allvarliga biverkningar eller dödsfall varken kunnat bekräftas eller uteslutas. har valt att inte pausa vaccineringen. Jag vill därför fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att hantera fortsatta rapporter om allvarliga biverkningar eller dödsfall efter vaccinering mot covid-19 med vaccin?
fr · H8112216 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2216 Polisanmälan av brott i skolan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Skolundersökningen om brott (SUB) 2019 visar att nästan hälften () av eleverna uppger att de utsatts för stöld, misshandel, hot, rån eller sexualbrott minst en gång . Tjejer och killar uppger utsatthet för brott i ungefär lika stor utsträckning. När det gäller de platser där de tillfrågade eleverna uppger att de utsatts för brott visar resultaten att detta ofta sker i skolmiljön. Skolan är den vanligaste brottsplatsen för både lindrig och grövre misshandel samt för fysiska sexuella kränkningar bland killar. har andelen som uppgett utsatthet för lindrig misshandel i skolmiljö ökat, både bland tjejer (från 2015 till 2019) och killar (från till ). Bland eleverna är det vanligt att oro för brott medfört att man hållit sig borta från skolan en hel dag, undvikit att gå ut eller undvikit specifika personer eller platser . ombudsmän () har i flera ärenden ställt sig kritisk till att skolor polisanmäler unga elever. Grundtanken är att ansvaret för att lämpliga åtgärder vidtas mot unga som begår brott i första hand vilar på och inte på rättsväsendet. Om en skola, eventuellt efter samråd med polisen, kan förutse att en utredning inte kommer att ske med anledning av en polisanmälan, anser JO att skolan bör avstå från att göra en sådan anmälan. JO anser vidare att en bedömning av om en polisanmälan ska göras ska ske i det enskilda fallet. Enligt skollagen ska barnets bästa vara utgångspunkt i skolans verksamhet. Detta ska vara utgångspunkt vid bedömningen av vilka åtgärder som ska vidtas när minderåriga elever begår brott i skolan. Detta överensstämmer med enligt vilken det vid alla myndighetsåtgärder som rör barn i första hand ska beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Det finns kommuner som antagit en handlingsplan eller liknande som är tydlig med att alla brott i skolan ska polisanmälas. En del andra kommuner gör det inte. Min fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att skolan inte ska vara ett eget parallellt samhälle och att alla brott ska polisanmälas oavsett var de sker?
fr · H8112217 · 2021-03-17 00:00:00 — Fråga 2020/21:2217 Hyressättningsavgift av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) i intäkter är vad hyressättningsavgiften drog in till . Det är pengar som är tänkta att finansiera förhandlingsverksamheten men som i praktiken gör det möjligt för att fokusera resterande intäkter till politisk lobbning och kampanjverksamhet, skriver Timbro i en debattartikel i . Källan till dessa 212 miljoner är att utöver medlemsavgiften till (som är helt frivillig) tar föreningen även ut ytterligare en avgift, hyressättningsavgiften, på för att betala för organisationens kostnader. Denna läggs på alla hyresgästers hyra. I en Demoskopundersökning på uppdrag av Timbro framgår följande: av dem som bor i hyresrätt känner inte till de i hyressättningsavgift som läggs på deras hyra. vill betala avgiften till . tycker att det är fel att tar ut en hyressättningsavgift oavsett om man är medlem eller inte. tycker att det är rätt gjort. Faktum är att hyresvärdar inte ens får debitera hyresgäster hyressättningsavgiften separat, utan avgiften måste bakas in i den månatliga hyran där den sällan skrivs ut på några avier. Det är naturligtvis djupt otillfredsställande med en så hög och dold avgift för hyresgästerna i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förändra systemet med hyressättningsavgiften så att det blir ett öppet och transparent system för hyresgästerna?