ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122762 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2762 av (M) Teknikneutral elproduktion har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att avstyra subventioneringen av anslutningar från havsbaserad vindkraft. En robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för en klimatomställning med ökad elektrifiering. Jag delar syn om att klimatomställningen kommer att medföra en ökning av den totala elanvändningen och leda till en omfattande utbyggnad av elens infrastruktur. I omställningen till ett mer elektrifierat samhälle kommer den havsbaserade vindkraften att vara av central betydelse då den möjliggör en förhållandevis stabil form av elproduktion, med fler fullasttimmar, dvs. årsproduktionen av el i relation till installerad effekt, än landbaserad vindkraft. Den havsbaserade vindkraften kan även bidra med mycket stora volymer el och hög effekt. I energiöverenskommelsen kom regeringspartierna, , och överens om att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Det förslag som anförande utgår från är ett resultat av den överenskommelsen. Förslaget tar sin utgångspunkt i att en utbyggnad av den havsbaserade vindkraften är till nytta för samtliga som är anslutna till elnätet i och att det därför är rimligt att nätanvändarna gemensamt bidrar till kostnaderna för anslutningen. Detta uppnås om kostnaderna ingår i underlaget för beräkningen av transmissionsnätstariffen. Förslaget har varit på remiss till . Vi går igenom inkomna synpunkter och fortsätter beredningen av förslaget inom .
frs · H8122763 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2763 av (V) Bostäder till våldsutsatta kvinnor har frågat socialministern vad hon avser att göra för att öka möjligheten för att våldsutsatta kvinnor, och i förekommande fall deras barn, får egen bostad. Frågan har överlämnats till mig. Det är angeläget att alla våldsutsatta vuxna och barn som behöver det har tillgång till behovsanpassat skyddat boende och får stöd i övergången till stadigvarande boende. Regeringen gav i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet. Myndigheten ska bland annat analysera och lämna förslag på åtgärder för att personer, med eller utan barn, som befunnit sig på skyddat boende på grund av våldsutsatthet ska kunna övergå till ett stadigvarande boende. Uppdraget ska rapporteras till . Det har byggts för lite bostäder i . Regeringen införde därför 2016 ett investeringsstöd för hyres- och studentbostäder. Stöd har beviljats för drygt 46 600 bostäder varav nästan hälften färdigställts. Regeringen har även, i enlighet med januariavtalet, reformerat investeringsstödet. måste en åttondel av alla bostäder som färdigställs med hjälp av stödet, i projekt med fler än 10 lägenheter, erbjudas till kommunerna. De kan i sin tur antingen förmedla dem till personer som är eller hyra ut dem till socialt utsatta personer, t.ex. våldsutsatta i syfte att underlätta deras etablering på den ordinarie bostadsmarknaden. De ansökningar om investeringsstöd som har beviljats borde utmynna i att minst 1 300 lägenheter erbjuds kommunerna för dessa ändamål. Det är en förstärkning av kommunernas kapacitet att hantera bostadsförsörjningen som jag hoppas kommer att tillvaratas. Det finns ett behov av fler bostäder som hushåll med svag ställning på bostadsmarknaden kan efterfråga. Våldsutsatta kvinnor kan vara en del av denna grupp. Regeringen har därför tillsatt utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning (Fi 2020:06) med syftet att skapa förutsättningar för en bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Utredningen ska lämna sitt betänkande .
frs · H8122764 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2764 av (V) Det tillfälligt anpassade sjöfartsstödet har frågat mig om jag och regeringen planerar att förlänga giltighetstiden för den tillfälliga förordningen om sjöfartsstödet. Spridningen av coronaviruset fortsätter att påverka vårt samhälle. Regeringen har presenterat en rad olika åtgärder för att värna människors liv, hälsa och jobb. De företag inom transportbranschen som har påverkats av effekterna av coronavirusets spridning kan använda sig av ett flertal av dessa såsom exempelvis stöd för korttidsarbete. Jag är väl medveten om situationen i sjöfartsbranschen och de negativa effekterna för färjerederierna. Sjöfarten är viktig för och jag utesluter inte möjligheten att återkomma med ytterligare åtgärder.
frs · H8122765 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2765 av (M) Klädstölderna har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta några initiativ under innevarande mandatperiod för att stoppa den olagliga smugglingen av kläder och annat gods, exempelvis genom att ge myndigheterna i uppgift att i samarbete med andra länder kartlägga den sammantagna stölden av kläder från biståndsorganisationer. Frågan har överlämnats till mig. Att slå tillbaka mot stöldligor och bekämpa all form av kriminalitet är högt prioriterat för regeringen och vi arbetar målmedvetet för att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha effektiva verktyg att göra just detta. Utbyggnaden av är en central del i det arbetet och regeringens historiska satsning på myndigheten fortsätter med full kraft. Aldrig förr har myndigheten haft så många anställda och så många poliser. Vi är mer än halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. Stölder från klädinsamlingar är inte sällan en del av den organiserade brottsligheten eftersom det ofta krävs någon form av organisation för att omsätta stöldgodset till pengar. Brotten har också ofta internationella kopplingar. Regeringen har, bl.a. för att försvåra för kriminella nätverk att bedriva och fördjupa sin organiserade brottslighet i , föreslagit att ska få utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, som till exempel misstänkt människohandel och utförsel av stöldgods. Förslaget lämnades till (prop. 2020/21:192) och föreslås börja gälla . uppdrog regeringen åt , och att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Det har bland annat lett till en utvecklad myndighetssamverkan och att förbättrat sitt operativa arbete på området. Efter att uppdraget redovisats har regeringen i myndigheternas regleringsbrev angett att de ska redovisa hur den samverkan som etablerats rörande insatser mot utländska stöldligor har fortsatt att utvecklas. Regeringen har även gett utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens självständiga verksamhetsområde. Myndigheten kan nu exempelvis bistå med att stoppa ekipage med misstänkt stöldgods. Regeringen har också tillsatt en utredning om mer effektiva polisiära åtgärder i gränsnära områden, som ska ta ställning till om det bör göras lagändringar för att effektivisera brottsbekämpningen nära gränserna. Det gäller bland annat möjligheten att bedriva kamerabevakning och befogenheten att använda tvångsmedel som kroppsvisitation och genomsökande av fordon i brottsförebyggande syfte. För att komma åt de internationella brottsnätverken är samarbete över landsgränserna avgörande och ett sådant samarbete pågår aktivt, inte minst inom ramen för Europol. Regeringens uppfattning är klar och tydlig; kampen mot stöldligorna ska fortsätta och den måste prioriteras även i EU:s brottsbekämpande arbete.
frs · H8122766 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2766 av (M) har frågat arbetsmarknadsministern vilka konkreta åtgärder ministern avser att vidta för att förbättra den mycket svåra arbetsmiljösituationen för de anställda inom . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har höga förväntningar på de statligt ägda bolagen och vill att de ska agera föredömligt inom arbetet med hållbart företagande. Det inkluderar självfallet en sund och säker arbetsmiljö, samt goda och anständiga arbetsvillkor. Regeringen ser i ett viktigt verktyg för att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och som inte kan få arbete eller stöd genom andra insatser, ska kunna ges möjlighet till jobb. Regeringen anser att det är viktigt att såväl som övriga bolag med statligt ägande har en god arbetsmiljö. har av regeringen tillförts ytterligare resurser, vilket bl.a. resulterat i ökat antal första linjens chefer och att man kunnat satsa mer på kvalitetshöjande åtgärder i organisationen. Regeringen har vidare fattat en lång rad beslut i arbetet med att se över styrning och uppdrag. Detta innefattar såväl flera uppdrag till Arbetsförmedlingen som justeringar i ägaranvisningen, förtydligande i regelverket avseende förutsättningar för att kunna anvisas till skyddat arbete hos bolaget samt ändring av bolagets avkastningsmål. Som ägare följer vi bolagens arbete bl.a. genom hållbarhetsanalyser samt regelbundna och strukturerade ägardialoger. Inom ramen för den pågående dialogen med diskuterar vi hälsa och säkerhet inklusive bolagets arbete för att säkerställa att alla medarbetare ska ha en god arbetsmiljö. Den ägardialogen och uppföljningen kommer att fortsätta. ska självfallet följa gällande lagar och regler liksom statens ägarpolicy. I det fall avvikelser sker ska de identifieras och åtgärdas.
frs · H8122767 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2767 av (M) grunduppdrag har frågat mig om jag kommer att verka för att ska återgå till sitt ursprungsuppdrag. har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (bet. 2019/20:AU4 punkt 6, rskr. 2019/20:128). Regeringen har fattat en lång rad beslut i arbetet med att se över uppdrag. Det är angeläget att skyddade arbetstillfällen används för dem de är avsedda för, det vill säga arbetssökande vars arbetsförmåga är så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och vars behov inte kunnat tillgodoses genom andra insatser. ekonomiska mål har reviderats så att avkastningen på eget kapital långsiktigt ska uppgå till istället för tidigare . Regeringen har även reviderat ägaranvisning på flera punkter. Det anges att bolaget i syfte att möjliggöra en bred tillgång på arbetsuppgifter anpassade för olika medarbetares behov bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher. Det förtydligas att en ökad omsättning syftar till att skapa tillräckligt många arbetstillfällen. Regeringen tar även bort kravet på fortsatta strukturella förändringar i syfte att minska kostnaderna för produktionen men betona värdet av god kostnadskontroll. Även styrningen på förädlingsvärdets tillväxt avskaffas. ägaranvisning har även reviderats genom att uppdragsmål har införts avseende engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. De båda målnivåerna kommer kunna fastställas och beslutas senast till årsstämman 2022. En ökning av merkostnadsersättning om har tillförts i syfte att underlätta för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb samt för att upprätthålla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och en sund kapitalstruktur i bolaget. Vidare har flera uppdrag lämnats till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet . Uppdrag 7 omfattar att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper, uppdrag 8 avser förekomst av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, uppdrag 9 avser anvisningar till skyddat arbete hos och uppdrag 10 avser kunskaper i svenska och förekomsten av en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har också beslutat om regeländringar som avser att förtydliga regelverket för anvisningarna till skyddat arbete. För att anvisas till skyddat arbete har regeringen förtydligat att en persons arbetsförmåga ska vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och deras behov ska inte kunna tillgodoses genom andra insatser. Flera åtgärder har alltså vidtagits avseende styrningen och uppföljningen av såväl Arbetsförmedlingens anvisningar till bolagets arbetsplatser som bolagets verksamhet. återstår att se vad Arbetsförmedlingen kommer fram till utifrån de uppdrag som lämnats och om det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H8122768 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2768 av (SD) Framtidens växtskydd har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att skydda svensk livsmedelsproduktion genom att ge jordbrukarna redskap för att bekämpa ogräs, sjukdom och skadegörare i grödan. Låt mig börja med att konstatera att ett väl fungerande växtskydd vilket inbegriper flera olika metoder är avgörande för all livsmedelsproduktion. I , Farm to Fork finns det mycket riktigt ett antal siffersatta mål. Vad gäller dessa är regeringens ståndpunkt tydlig. En överanvändning av växtskyddsmedel leder till försämringar i naturmiljön. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor. Regeringen stödjer en inriktning om att undvika överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring i de medlemsländer där förbrukningen är hög och effektiviteten låg. Regeringen anser att varje medlemslands utgångspunkt behöver tas i beaktande. För att skydda människors hälsa och miljön har regeringen antagit ett nytt etappmål inom miljömålssystemet, målet är att användningen av växtskyddsmedel med särskilt farliga egenskaper ska minska väsentligt till 2030. Under innevarande år kommer regeringen att presentera en proposition om ny växtskyddslagstiftning som syftar till att begränsa de risker som växtskadegörare innebär för växter och växtprodukter till en acceptabel nivå. Genom EU:s nya växtskyddsförordning (och rådets förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, 2016/2031, ) som började gälla har redan kraven på inventeringar och förebyggande arbete stärkts för att tidigt upptäcka och förhindra spridning av växtskadegörare. har till uppgift att arbeta förebyggande för att det ska finnas effektiva och hållbara metoder inom växtskydd. arbetar bland annat med att förbättra tillgången till växtskyddsmedel och bidra till en effektiv process för att godkänna växtskyddsmedel. Ökad tillgång till växtskyddsmedel ska inte leda till att riskerna för människors hälsa eller miljön ökar. har tagit fram en handlingsplan för perioden –2025 i syfte att bidra till målen i livsmedelsstrategin. Handlingsplanen bygger på det uppdrag regeringen gett . Jag konstaterar också att Kemikalieinspektionens handläggningstid för bedömning av växtskyddsmedel fortsätter att kortas. har i genomsnitt av besluten i växtskyddsmedelsärenden fattats inom fastställda tidsfrister. Avslutningsvis så vill jag säga att lantbrukare har haft en ansvarsfull hantering och användning av växtskyddsmedel, och min bedömning är att de även i fortsättningen kommer att ha goda förutsättningar att bekämpa ogräs, sjukdom och skadegörare i grödan.
frs · H8122769 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2769 av (SD) Åtgärder för ökad lönsamhet inom jordbruket har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att öka den generella lönsamheten inom jordbruket . Regeringen delar bedömningen att jordbrukets lönsamhet är en viktig fråga och grundläggande för vårt arbete med livsmedelsstrategin som antogs av 2017. Livsmedelsstrategin innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken , vilket handlar om att verka för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där den totala produktionen ökar. Att stärka och öka konkurrenskraften inom den svenska livsmedelskedjan för att bidra till en ökad svensk livsmedelsproduktion är även en viktig punkt i , den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. En del i detta arbete är att regeringen har fattat beslut om ytterligare två handlingsplaner för livsmedelsstrategin. Handlingsplan del 2 innehåller satsningar på fram , dessutom gjordes ytterligare satsningar på totalt . Handlingsplan del 3 innefattar satsningar motsvarande . –2025 tillförs och inom ramen för förenklingspaketet som ingår i handlingsplan del 3. Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Regeringen har beslutet om programändring 7 för landsbygdsprogrammet. Den innebär bland annat en förstärkning av åtgärderna investeringsstöd, startstöd och innovationsstöd, vilka är viktiga åtgärder för modernisering, effektivisering och en mer lönsam jordbrukssektor. Regeringen och samarbetspartierna föreslår även en förstärkning av landsbygdsprogrammet med 2021–2022 i vårändringsbudgeten. Hur förstärkningen ska fördelas på olika åtgärder kommer att preciseras i en programändring som lämnas till . Inriktningen är att förstärkningen ska gå till insatser som stärker landsbygden och återhämtningen efter covid-19, och därigenom stärker den svenska konkurrenskraften. kommer en ny period för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att genomföras i . Regeringen arbetar nu för att ta fram en strategisk plan för den kommande perioden. Livsmedelsstrategins mål kommer att vara viktiga vid valet av åtgärder och fördelning av budgetresurserna i kommande GJP-period. Regeringen har tagit fram ett förslag om ny lagstiftning som förbjuder otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter, vilket förväntas stärka jordbrukets position och förhandlingsstyrka. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja och det är genom långsiktigt och kontinuerligt arbete mot livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion som vi kan få det att hända.
frs · H8122770 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2770 av (SD) Bolagsföreträdares ansvar har frågat mig om jag ser behov av förändringar av kraven på bolagsföreträdare gällande ansvar och vetskap om bolagets skötsel och bokföring, och vad jag i så fall kommer att göra för att få till stånd förbättringar. Inledningsvis vill jag framhålla att jag inte kan uttala mig om det enskilda brottmål som hänför sig till i sin fråga. Jag kan dock konstatera att bevisfrågor varit viktiga för utgången i målet. Styrelsen har ett tydligt ansvar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter (8 kap. 4 § aktiebolagslagen). Det är styrelsens uppgift att se till att bolagets organisation är utformad så att bl.a. bokföringen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Även om uppgifterna delegeras, bibehåller styrelsen sitt ansvar och sin tillsynsskyldighet. Styrelsen kan bli skadeståndsskyldig om dessa bestämmelser överträds. Vidare kan den som åsidosätter bokföringsskyldigheten enligt bokföringslagen (1999:1078) dömas för bokföringsbrott (11 kap. 5 § ). Det är ett stort problem att företag används i brottsligt syfte. Regeringen ser allvarligt på det och avser därför att ta initiativ på området.
frs · H8122771 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2771 av (M) om har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att svensk skola ska leverera rätt information om status i Pisamätningar för att ska kunna ha en korrekt bild av utbildningssystem. PISA-undersökningen är – tillsammans med andra internationella kunskapsmätningar – ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper. Därför behöver vi kunna lita på resultat. Utifrån 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12) bedömer jag att det finns frågetecken kring 2018, framförallt kring utrikes födda elevers resultat. Det gör mig bekymrad och jag drar slutsatsen att vi i högre utsträckning och fram till nästa PISA-undersökning 2022 behöver luta oss mer mot andra internationella kunskapsstudier, framförallt när det gäller utrikesfödda elevers resultat. Det är som ansvarar för genomförandet av PISA-undersökningen. Det är viktigt att varje skola i som deltar i uppfattar reglerna från på ett korrekt sätt så att vi i nästa PISA-undersökning får tillförlitlig information också vad gäller utrikes födda elevers kunskapsresultat. Regeringen har därför beslutat att ge i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i den internationella kunskapsmätningen 2022. ska redovisa hur insatserna förstärkts till () (U2021/02549).
frs · H8122772 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2772 av (M) uppdrag har frågat arbetsmarknadsministern om hon tänker ta några initiativ för att förändra det statliga bolagsuppdraget till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen ser i ett viktigt verktyg för att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och som inte kan få arbete eller stöd genom andra insatser, ska kunna ges möjlighet till meningsfulla arbeten. Regeringen ser det som angeläget att skyddade arbetstillfällen används för dem de är avsedda för. har av regeringen tillförts ytterligare resurser, vilket bl.a. resulterat i ökat antal första linjens chefer och att man kunnat satsa mer på kvalitetshöjande åtgärder i organisationen. Regeringen har vidare fattat en lång rad beslut i arbetet med att se över styrning och uppdrag. Detta innefattar såväl flera uppdrag till Arbetsförmedlingen som justeringar i ägaranvisningen och förtydligande i regelverket avseende förutsättningar för att kunna anvisas till skyddat arbete hos bolaget. Bolagets avkastningsmål justerades 2020 från avkastning på eget kapital till .
frs · H8122773 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2773 av (M) Gårdsförsäljning i har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för säkerställa att gårdsförsäljning kan införas före valet . Regeringen har tillsatt en utredning att se över frågan om och i sådant fall hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan införas i . En förutsättning för uppdraget är att Systembolagets monopol säkras. Utredningen ska, så som nämner i frågan, lämna sitt slutbetänkande . Jag tänker inte föregå utredningens slutsatser.
frs · H8122774 · 2021-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2774 av (M) Ersättningsjobb i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att infria löftet om 120 ersättningsjobb till . Regeringen presenterade ett förslag om cirka 120 nya statliga arbetstillfällen i för att bidra till att ersätta de arbetstillfällen som skulle försvinna i samband med avvecklingen av Radiotjänst i . Förslaget gällde ett paket som inbegrep myndigheterna Lantmäteriet, och Statens servicecenter. Vad gäller Lantmäteriet och är dessa etableringar genomförda medan Statens servicecenters etablering har dröjt något. En förklaring till fördröjningen är att Statens servicecenters verksamhet mot andra myndigheter huvudsakligen finansieras genom avgifter. Tillkommande verksamhet i finansieras således genom att nya myndigheter ansluter sig till Statens servicecenters tjänster. För att undvika att en etablering i leder till neddragningar i Statens servicecenters verksamheter på andra orter utanför , främst och , behöver myndigheten få ökade ärendevolymer. har tidigare remitterat ett förslag om att ett antal myndigheter som regeringen genom förordning bestämmer, ska ansluta sig till vissa av Statens servicecenters tjänster. Utifrån bland annat remissinstansernas synpunkter valde regeringen att justera förslaget om vilka myndigheter som ska anslutas till Statens servicecenters tjänster. Detta resulterade i att dessa blev färre än i ursprungsförslaget. Antalet nya arbetstillfällen som förslaget motsvarar blev därför också färre. Regeringen uppdrog åt Statens servicecenter att lokalisera en verksamhet som omfattar anställningar motsvarande minst 20 årsarbetskrafter till för att komplettera de cirka 70 arbetstillfällen som är på plats . Det är glädjande att myndigheten därmed kommer att etablera ny verksamhet på orten och att antalet nya arbetstillfällen kommer att uppgå till minst 90 årsarbetskrafter. Detta möjliggör också för ytterligare arbetstillfällen att kunna tillkomma i om fler myndigheter ansluter sig till Statens servicecenters tjänster. Regeringen följer utvecklingen av den statliga närvaron i och kommer vid behov vidta ytterligare åtgärder.