ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911222 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:222 Handläggning och stödutbetalning hos av (C) till Näringsminister (S) har att hantera utbetalning från landsbygdsprogrammet till lantbrukare och landsbygdsföretagare men också till Leaderområden runt om i . Under den senaste programperioden har brottats med långa handläggningstider och med att stöd har tagit väldigt att betala ut. Detta är beklagligt utifrån att företagare på landsbygden drabbas, men det är också beklagligt när projektansökningar tar att handlägga och då riskerar att många bra projekt för landsbygdsutveckling för försenade. har också granskat bland annat utifrån att stöden har tagit att betala ut. är vi i slutet av och inne i övergångsperioden för landsbygdsprogrammet. Det har framkommit information om att handläggningstiderna hos nu tar cirka fyra . Detta är helt oacceptabelt om det är så att till exempel pengar brinner inne för att handläggningstiderna är för långa. Kopplat till detta så blir även då stödutbetalningarna försenade. Detta kan i förlängningen innebära att en företagare eller förening som sökt om stöd får ta lån för att klara av sina ekonomiska åtaganden. Min fråga till näringsminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för lösa problematiken med handläggningstiderna och stödutbetalningarna hos ?
fr · H911223 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:223 Sänkt straffmyndighetsålder av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Allt yngre barn begår brott . Den organiserade kriminaliteten är väl medveten om den ansvarsfrihet som finns för dem under , och dessa utnyttjas för en rad olika kriminella gärningar, exempelvis narkotikahandel. Personer som inte är straffmyndiga begår dock fler typer av brott än endast sådana de utnyttjas för av kriminella gäng. Våldtäkter och rån förekommer med bekymmersam frekvens. Det torde stå klart att personer som är kapabla att begå sådana gärningar även är kapabla att möta den rättmätiga konsekvens ett straff för en sådan gärning innebär. Regeringen har i närtid agerat på ett närbesläktat område, nämligen rörande straffreduktionen för unga lagöverträdare och propositionen ligger nu på bord. har i sin följdmotion valt att gå längre än regeringen genom att även angripa straffreduktionen för de lagöverträdare som är 15–. I vår övriga politik går vi dock än längre genom att även föreslå en utredning där en sänkning av straffmyndighetsåldern föreslås. Då regeringen åtminstone börjat adressera frågan om unga lagöverträdare aktualiseras även detta förslag. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att utreda frågan om en sänkt straffmyndighetsålder?
fr · H911224 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:224 Drogtester av icke straffmyndiga av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trots förändringar i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare har polisens nya möjlighet att drogtesta icke straffmyndiga barn inte nyttjats särskilt ofta. En förklaring har varit otydlighet kring vad lagen innebär. ser utökade drogtester av unga som en viktig insats för att förebygga brott och anser därför att lagen bör revideras till att presumtion om behov av insatser ska föreligga om det finns skäl att anta att den minderårige är påverkad av narkotika. Mot den bakgrunden önskar jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att åtgärda detta?
fr · H911225 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:225 Reklam om blankolån kopplat till statliga av (M) till Näringsminister (S) Vi kan ta del av information i medierna som gör gällande att kunder till exempelvis statligt ägda fått en stor mängd uppmaningar i mejl att låna pengar i så kallade blankolån. Detta kopplat till något så enkelt som köp av plåster i . Att upprepat bearbeta konsumenter med direkt reklam för blankolån kopplat till enkla köp riskerar att sätta konsumenten i en ofördelaktig ekonomisk situation. Det är iögonfallande att ett statligt bolag som använder sig av sådan reklam. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att konsumenterna ska slippa uppmaningar om blankolån kopplat till köp hos exempelvis ?
fr · H911226 · 2021-10-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:226 Direktiv för den parlamentariska kommittén av (KD) till Näringsminister (S) antogs ett tillkännagivande i gällande direktiv till den parlamentariska kommitté som bland annat ska utreda en ny renskötsellag. I tillkännagivandet framgår det att nuvarande utredningsdirektiv har skapat en stor osäkerhet hos lokalbefolkningen och andra som i generationer jagat och fiskat i de områden som samebyn Girjas fått ensamrätt till. Dessa grupper nämns inte i direktiven och inte heller de organisationer som samlar jägare. Direktiven bör också i större grad beakta annan näringsverksamhet såsom skogsbruk och turism. En majoritet i ansåg att direktiven till den parlamentariska kommittén är alltför svaga på dessa punkter och att nuvarande direktiv riskerar att öka de spänningar som finns i stället för att minska dem. Därför ska utredningens direktiv kompletteras med att förslag ska tas fram som tar hänsyn till samers rätt men också beaktar lokalbefolkningens och övriga svenskars tradition, intresse och behov av att jaga och fiska på det sätt som skett . Detta ska ske i en inkluderande dialog med berörda parter för att hitta en hållbar väg framåt. hade kommittén sitt första möte, och vi fick inga signaler om att nya direktiv var på väg från regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När kan vi förvänta oss att få nya direktiv som är utformade i enlighet med ovan nämnda beslut från en majoritet i ?
fr · H911229 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:229 Säkerhetspolisens kontroll av ordningsvakter av (V) till Statsrådet (S) Regeringen har presenterat en utredning som gjort en översyn av regelverket för ordningsvakter (2021:38). är generellt positivt till flera av utredningens förslag som syftar till att modernisera och effektivisera regelverket för ordningsvakter. I likhet med bland annat har vi dock uppmärksammat att utredningen föreslår att kravet på registerkontroll av anställda i bevakningsföretag enligt säkerskyddslagen tas bort. Detta innebär att Säkerhetspolisen inte längre ska kontrollera att den som ska anställas i ett auktoriserat bevakningsföretag är medborgerligt pålitlig. Konsekvensen riskerar att bli att personer som är aktiva i olika våldsbejakande extremistmiljöer tillåts driva och arbeta i bevakningsföretag. Det vore enligt mening ytterst olämpligt om till exempel aktiva nazister ska kunna arbeta med bevakning på allmänna platser och av synagogor och flyktingboenden. Utredningens förslag i denna del riskerar även att leda till fler terroristdåd och andra brott mot rikets säkerhet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att gå vidare med utredningens förslag om att avskaffa Säkerhetspolisens kontroll av blivande ordningsvakter?
fr · H911230 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:230 Elnätet och undantag från ränteavdragsbegränsningsreglerna av (KD) till Finansminister (S) Sårbarheten i nationella och regionala elsystem måste hanteras. behöver ett modernare energisystem för att säkerställa ökad leveranssäkerhet och att för att vi ska nå klimatmål 2045. En viktig del är att elnäten måste byggas ut. Energibranschen är en kapitalintensiv bransch som står inför mycket omfattande investeringsbehov för elektrifiering av industri och transporter – inte minst för att nå klimatmålen, men även för att säkra leveranssäkerheten nationellt såväl som regionalt. Med utgångspunkt i att det finns ett stort behov i samhället av investeringar för utbyggnad och ombyggnad av energisystemet ligger det också i samhällets intresse att skapa skatteregler som håller nere finansieringskostnaderna för att inte tappa fart eller konkurrenskraft gentemot andra EU-länder. I propositionen Nya skatteregler för företagssektorn (prop. 2017/18:245) infördes nya ränteavdragsbegränsningsregler i inkomstskattelagen (1999:1229) som ett led i att genomföra EU:s direktiv för att motverka skatteundandraganden ((EU) 2016/1164). I propositionen uttalade regeringen avsikten att analysera frågan om ett infrastrukturundantag för samhällsviktig infrastruktur vidare inom ramen för den uppföljning som ska starta efter ikraftträdandet. En stor del av EU:s medlemsländer har redan infört undantag från ränteavdragsbegränsningsreglerna. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser ministern på ett undantag för elnätet som en samhällsviktig infrastruktur, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H911231 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:231 Ökningen av ungdomsrån i av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade i programmet Kaliber om att ungdomsrånen har gått från att främst vara ett fenomen i storstäderna i till att även andra orter har sett ett kraftigt ökat antal anmälningar . har fått se den kraftigaste ökningen procentuellt sett enligt den brottsstatistik som redogörs för i rapporteringen. Antalet anmälningar om rån mot unga har i kommunen i fråga ökat med . Sju ungdomsrån anmäldes 2015 i kommunen, medan motsvarande antal 2020 var hela 61 stycken – detta trots att 2020 dessutom präglades av olika restriktioner relaterade till coronapandemin. sticker ut på ett extremt sätt sett till den aktuella statistiken, men problemet med ett ökat antal ungdomsrån gäller generellt i . Åren 2015–2020 har antalet anmälda ungdomsrån ökat till totalt nära 2 200 stycken i hela landet, en fördubbling på bara . I den omnämnda Kaliber-rapporteringen berättar ”” om hur han blivit ett offer för dessa brutala brottslingar som ger sig på minderåriga för att råna dem: ”Efter att ha varit utsatt för två tidigare rånförsök blev "" rånad vid resecentrum i av en grupp tonåringar: – Jag gav bort allt jag hade. De var så många och så aggressiva. Men till och med efter jag tagit av allt blev jag sparkad och slagen, de spottade på mig, säger .” Att det har skett en kraftig ökning av antalet anmälningar av dessa horribla brott mot barn och unga väcker stor oro . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad bedömer ministern är skälen till att antalet anmälda ungdomsrån har ökat så kraftigt samt vilka åtgärder vidtar ministern för att stävja en fortsatt utveckling där allt fler ungdomsrån begås?
fr · H911232 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:232 Försvårat byggande av trygghetsbostäder av (KD) till Socialminister (S) fattade beslut om ändringar i statens budget som innebar utökat stöd till äldreomsorgen, på initiativ av bland andra . I initiativet tillsköts pengar till olika typer av bostäder för äldre personer: dels till särskilda boenden och biståndsbedömda trygghetsbostäder, dels till ”hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden” – exempelvis trygghetsboenden eller andra anpassade boenden för äldre som inte kräver biståndsbedömning. Denna senare del ska enligt beslut utgöra merparten av stödet, och denna öronmärkning lade regeringen i en egen anslagspost i regleringsbrevet till . Däremot har regeringen inte bemödat sig med att sätta en bemyndiganderam för denna anslagspost som motsvarar det efterfrågade i sitt budgetinitiativ. Detta trots att var tydlig med att bemyndiganderamen måste utökas när medlen tillförs. Som resultat av att regeringen inte gjort detta har inte kunnat bevilja den upparbetade kön av ansökningar om stöd för att bygga trygghetsboenden, trots att det anslag som tilldelades skulle ha täckt in detta behov. har påtalat för regeringen att bemyndiganderamarna för trygghetsbostäderna är för snäv och föreslagit en omfördelning av bemyndigandet mellan anslagsposter. Regeringen har dock inte genomfört nödvändiga förändringar. Hade de gjort det skulle nuvarande köer redan kunnat vara hanterade i sin helhet, enligt bedömning. Allt som krävs är en ändring i regleringsbrevet, men regeringen har dragit benen efter sig. Detta trots att det råder brist på anpassade boenden för äldre, och fler byggprojekt behöver sjösättas. I en stor del av landets kommuner råder brist på både biståndsbedömda och icke biståndsbedömda bostäder för äldre. För att fler äldre ska få tillgång till anpassade boenden snabbare, behövs fler och olika typer av äldreboenden. Genom att till exempel möjliggöra flytt till ett trygghetsboende tidigare i livet, kan även pressen på platserna i särskilt boende dämpas, då en eventuell flytt till dessa mer resurskrävande och dyrare boenden kan skjutas upp. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att genomföra nödvändig ändring i regleringsbrevet så att fler byggprojekt för anpassade boenden för äldre kan starta?
fr · H911234 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:234 Preskriptionstiden för hedersbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns en djup orättvisa i att alla medborgare i vårt land inte får möjlighet att åtnjuta den jämställdhet, frihet och de rättigheter vi andra tar för givna utan i stället tvingas leva i hederskulturens förtryck. myndigheter behöver effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands. Det behövs också åtgärder för att underlätta, eller om det behövs framtvinga, ett återförande till av det utsatta barnet. Bortförande av barn för tvångsgifte och könsstympning är, vid sidan av systematisk misshandel och familjesanktionerade mord i hederns namn, oerhörda brott mot och mänskliga rättigheter. Utgångspunkten bör vara att regeringen får uppdraget att ta fram en nationell handlingsplan mot hederskulturens brott. En första åtgärd i en sådan handlingsplan bör vara att utreda hur många barn som lever i hederskultur och hur många som är i riskzonen för att utsättas för hederskulturens brott. Regeringen bör också få i uppdrag att utreda hur man säkrar bevis mot förövare av hederskulturens brott. Det är nämligen ett kollektiv som sanktionerar och utför ett hedersbrott, och rättsväsendet behöver skarpare verktyg för att säkerställa men också kunna använda de bevis som tas fram. Sådana bevis kan framkomma långt efter det att brottet har begåtts eller var tänkt att begås. Det ska finnas en oantastlig tydlighet i att det råder nolltolerans mot hederskultur i . Det betyder att vi aldrig får vända dessa barn, flickor och brottsoffer ryggen. Preskriptionstiden för könsstympning har avskaffats. Detsamma bör gälla för all hedersrelaterad brottslighet. Möjligheten att utdöma straff ska alltid finnas kvar. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern samt regeringen att utreda möjligheten att avskaffa preskriptionstid för hedersbrott, det vill säga brott med hedersmotiv?
fr · H911235 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:235 Cyberattacker av (SD) till Statsrådet (S) Det sker fler och fler attacker mot företag där dessa krävs på stora summor av hackare. Brotten ökar i omfattning och drabbar såväl stora som små företag. Coop-attacken lamslog de flesta och ledde till att Coop förlorade stora summor. Enligt uppgifter i medier finns det dessutom ett stort mörkertal; det är kanske av attackerna som aldrig anmäls till polisen. som har som ambition att digitalisera samhället mer och mer behöver en god beredskap för att stå emot liknande attacker. För en privatperson som blir drabbad av en hackare kan det betyda att datorn låses och blir obrukbar, vilket innebär en tråkig kostnad för den enskilde, men för företag kan det handla om stora summor och en eventuell konkurs. Digitaliseringen har många fördelar men också nackdelar. Det har meddelats att Transportstyrelsen har drabbats av en it-krasch som kan orsaka körförbud för 37 000 fordon. När Transportstyrelsen skulle göra en systemuppdatering havererade datasystemen. Uppdateringen gjordes , och växte problemen. Transportstyrelsen har agerat snabbt och meddelat polisen samt skickat ut brev till dem som berörs. Vidare har Transportstyrelsen meddelat att de drabbade inte ska behöva betala någon förseningsavgift. Digitaliseringen är en viktig del av utvecklingen för att underlätta samt tidseffektivisera många tjänster och är i de absolut flesta fallen mycket positiv. Det är inte orimligt att framåt tänka sig att fordon styrs mer och mer av digitaliseringen i realtid, där information matas ut till föraren under färd och kanske via autonomin även till förarlösa fordon som trafikerar samhället. Det kan handla om allt från taxitjänster till godsleveranser. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur agerar regeringen för att myndigheter ska kunna skydda sig och klara av framtida cyberattacker?
fr · H911236 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:236 Cyberattacker mot företag av (SD) till Statsrådet (S) Det sker fler och fler attacker mot företag där dessa krävs på stora summor av hackare. Brotten ökar i omfattning och drabbar såväl stora som små företag. Coop-attacken lamslog de flesta och ledde till att Coop förlorade stora summor. Enligt uppgifter i medier rör det sig dessutom om ett stort mörkertal; det är kanske av attackerna som aldrig anmäls till polisen. som har som ambition att digitalisera samhället mer och mer behöver en god beredskap för att stå emot liknande attacker. För en privatperson som blir drabbad av en hackare kan det betyda att datorn låses och blir obrukbar, vilket innebär en tråkig kostnad för den enskilde, men för företag kan det handla om stora summor och en eventuell konkurs. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur verkar statsrådet och regeringen för att stärka cybersäkerheten så att färre företag drabbas av attacker via den digitala infrastrukturen?
fr · H911237 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:237 Nationellt ansvar för strandstädningen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Bohusläns kuster har en mäktig och outtröttlig motståndare i form av flera hundra ton plast, skräp och bröte som böljande och sköljer in från havet. Nedskräpning av den miljön och av stränder är en fråga som har varit aktuell både internationellt och nationellt – och det med rätta. Kampen mot plasten i haven är en överlevnadsfråga. Kommunerna har hela ansvaret för renhållningen och därmed för att städning av stränderna sker. Från öppet hav driver internationellt skräp upp på öar, kobbar och skär med hjälp av Jutska strömmen, Atlantströmmen och den baltiska ytströmmen. De små kommuner som är belägna längs den vackra bohuslänska kusten har begränsade ekonomiska möjligheter. Att hålla stränderna skräpfria och havet friskt är en mycket kostsam operation, och utan de ideella eldsjälarna som i ur och skur kärleksfullt rensar upp så att alla vi andra kan njuta av havsglittret skulle ekvationen inte gå ihop. Staten borde finna en möjlighet att avsätta resurser såväl för havsmiljön som för åtgärder mot nedskräpning. Det är orimligt att det ska vara den lilla kommunens enskilda ansvar. Det är heller inte rimligt att att förlita oss på att ideella krafter kommer att kunna fortsätta rädda våra hav och stränder utan ekonomiska tillskott, då skräpmängden som tvingar sig upp på våra stränder oförtrutet ökar. Det vore önskvärt att regeringen utreder hur ett nationellt ansvar med åtgärder för att säkerställa städningen av och i syfte att rädda havs- och strandmiljön bör utformas. Regeringen bör påtala på EU-nivå att detta även är ett EU-ansvar. Ska vi vinna över nedskräpningen av stränderna och över mikroplasterna i havet måste vi arbeta tillsammans. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern samt regeringen att vidta för att se till att stränderna längs och haven vi delar med resten av världen hålls rena?
fr · H911238 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:238 Ökat antal internetrelaterade sexuella övergrepp på barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har beslutat om ett antal lagskärpningar för att skydda barn och unga från sexuell exploatering. infördes brottet kontakt med barn i sexuellt syfte. Det räcker med att en förövare föreslår en träff i syfte att möjliggöra sexuella övergrepp för att få en fällande dom. Från höjdes minimistraffet för köp av sexuell handling (som även fick brottsrubriceringen utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling) från böter till fängelse, och maxstraffet höjdes från två till . sexualbrottsutredning föreslås ytterligare straffskärpningar för sexualbrott. Det pågår även ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss angående husrannsakan på distans, vilket bör medge husrannsakan att omfatta internationella molntjänster. Trots dessa insatser sker fortfarande sexuella övergrepp mot barn – och av barn. Barnahus rapporterar om en ökning av antalet sexuella övergrepp mot barn där andra barn är förövaren. Barn gör saker mot andra barn som är tydligt inspirerade från upplevelser barnen tagit till sig från internet. Det handlar om grova övergrepp, och anmälningarna visar att övergreppen är direkt inspirerade av grova pornografiska filmer som endast är ett klick bort i mobiler och läsplattor – mobiler och läsplattor som barn har i sina händer från väldigt tidig ålder. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern samt regeringen att vidta för att minimera antalet grova sexuella övergrepp på barn där vuxna, men även andra barn, är förövare?
fr · H911239 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:239 Utbyggnaden av publika laddstolpar av (SD) till Statsrådet (S) Andelen laddbara fordon ökar snabbt, både på personbilssidan och på den tunga sidan. I takt med att antalet laddbara fordon blir fler ökar naturligtvis också behoven av publika laddstationer utmed våra vägar. Behoven och utformningen av laddstationer varierar mellan den tunga och lätta trafiken. En lastbil kräver av naturliga skäl en större yta, inte minst att manövreras på. Ska omställningen bli en framgång krävs givetvis att fordonen kan laddas snabbt och effektivt. Fordonsindustrin har noterat att utrullningen av laddinfrastrukturen är för långsam och att detta kan hämma den positiva utvecklingen. Inte minst för landsbygden är det viktigt att utbyggnaden tar fart. I annat fall finns risken att laddbara fordon enbart blir ett storstadsfenomen. Det finns kommuner där det inte har sålts en enda elbil ännu, och det är en tydlig signal att utbyggnaden av laddinfrastrukturen inte svarar upp mot behovet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur och när avser statsrådet att på tydligare sätt möta upp det behov som fordonsbranschen lyfter?
fr · H911240 · 2021-10-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:240 Enhetliga regler för kontaktförbud i hela landet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Våld och kränkningar i nära relationer utgör ett växande och dagsaktuellt problem. Den straffrättsliga lagstiftningens senfärdighet i att anpassas till verklighetens behov är ett av svensk politiks stora misslyckanden. Regeringens proposition till medför flera förbättringar, straffskärpningar och möjligheter till att bättre förhindra och beivra sådan brottslighet. Det är i synnerhet välkommet att regeringen tillgodoser justitieutskottets tillkännagivande om möjlighet till utvidgat kontaktförbud även vid förstagångstillfället. Det är även välkommet att ett flertal tillkännagivanden gällande kontaktförbud nu genomförs. Det finns dock skäl att vidta ytterligare åtgärder. Det är alldeles för svårt för utsatta kvinnor att få ansökningar om kontaktförbud beviljade mot män som de riskerar att utsättas för våld av. En stor del av dem som ansöker om kontaktförbud får avslag. Kontaktförbud har ett viktigt signalvärde, vilket går förlorat när en stor andel av ansökningarna inte går igenom. Dessutom finns det geografiska skillnader mellan antalet beviljade ansökningar. Beroende på var en ansökan om kontakförbud lämnas in kan risken att få avslag dubbleras och mer därtill. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att sänka kraven för beviljande av kontaktförbud och arbeta med en enhetlig tillämpning av frågan i hela landet?