ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113017 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3017 Förgiftat vatten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Tillgången till rent dricksvatten är en viktig resurs och något vi i på många platser har gott om. Det ser inte ut så i många andra länder, och även om vatten finns kan det på många sätt förorenas. Vi har en stark miljölagstiftning som ska värna våra vattentäkter, men vi kan trots detta se att man kringgår lagstiftningen och att soptippar missköts och blir miljöhot och indirekt hot mot våra vattentäkter. Även om det är ett kommunalt ansvar att tillse att miljölagstiftning och avfallshantering sköts enligt gällande lagstiftning har vi nu i pressen kunnat läsa om flera avfallsanläggningar som direkt och indirekt hotar människors livsmiljö och dricksvattentäkter. Vår avfallshantering har återgått till att bli farliga deponier i stället för ansvarsfull och miljövänlig hantering. Även om detta ytterst är en ansvarsfråga för respektive kommun finns en skrämmande systematik i hur oseriösa företag duperar kommuner och allvarligt missköter sitt uppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att dessa miljöfarliga verksamheter uppkommer?
fr · H8113018 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3018 Behovet av blyammunition inom jakt och av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Om landets jägare ska kunna sköta viltvården på ett tryggt och säkert sätt så behövs blyammunitionen. Blyammunitionen är väl beprövad, fungerar och ger hög anslagsenergi i djuret då kulan svampar upp och då dödar snabbt och säkert. Blyammunition minskar också rikoschettriskerna, vilket gör blyammunitionen säkrare. Även skyttet är beroende av blyammunition till såväl träning som tävling, och ett utökat förbud skulle innebära ökade risker samt förstöra möjligheterna att träna och tävla för landets skyttar. Många av vapnen är heller inte anpassade för att klara annan ammunition än blyammunition. Att tvingas träna med en ammunition och sedan skjuta tävlingar med en annan är förstås helt omöjligt, och det skulle vara ett allvarligt hot mot hela skyttesporten i landet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att landets jägare, sportskyttar och yrkesgrupper ska ha tillgång till säker och passande ammunition?
fr · H8113019 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3019 Blyförbud i ammunition av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har en restriktiv lagstiftning för användandet av bly i ammunition; den är bra och den fungerar. när EU diskuterar ett utökat blyförbud så måste försvara sina tidigare ståndpunkter när det gäller att värna jakten och skyttet i . Ett blyförbud i ammunition skulle få avsevärda konsekvenser för landets jägare och skyttar. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att ett utökat blyförbud i inte ska drabba jägare och skyttar?
fr · H8113020 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3020 Orättvis behandling av kyrkliga församlingar under pandemin av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Under coronapandemin har endast åtta personer fått närvara vid en fysisk gudstjänst och andra former av kyrkliga förrättningar med undantag av begravningar. har ibland flera hundra personer fått besöka butiker. Det finns kyrkor i som rymmer flera tusen besökare och som med de regler som gäller för butiker hade kunnat ta emot flera hundra personer. Kulturlivet och idrotten får miljardbelopp i riktade stöd som stödet till trossamfunden under pandemin varit några . Med en majoritet av den svenska befolkningen ansluten till och stora skaror anslutna till frikyrkor och andra trossamfund utgör denna del av civilsamhället den mest omfattande och för många den viktigaste i livets viktigaste och svåraste stunder. Vidare finns det med runt 2 miljoner aktivt troende i en betydande risk i att de orättvisa pandemireglerna har skadat troendes förtroende för den offentliga makten. Det har under pandemin blivit tydligt att den offentliga makten inte värdesätter själavård. Detta trots trossamfundens betydande roll i tider av kris. Kyrkorna är ansvarsfulla institutioner och söker bidra till samhällets väl genom att minska smittspridningen. Skulle fler än åtta personer samlas under en gudstjänst skulle det förmodligen ske under mer ordnande former än när fler än åtta personer befinner sig i en butik eller på en nattklubb. Ändock är restriktionerna mot trossamfunden hårdare. Trossamfunden och är en viktig del av det svenska samhället och spelar en avgörande roll om inte under hela livet så åtminstone under merparten av befolkningens sista avsked från jordelivet. En anrik relation som har ett stort värde, såväl för individen som för kollektivet och det kulturella kittet. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern och regeringen att reparera och vårda relationen med dem som bedriver själavård i ?
fr · H8113021 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3021 Arbetsgivarkrav på rätt åsikter hos de anställda av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) hade en visstidsanställning på i . När han i en intervju i svarade att han röstar på och berättade varför blev han omgående av med sin anställning på ABF. ABF centralt stöder avskedandet. Det har givit upphov till en diskussion om arbetsgivares och arbetstagares rättigheter. Var går egentligen gränsen för vad arbetsgivaren kan kräva av sina anställda? Jag anser att diskussionen så här långt inte tillräckligt tydligt har berört distinktionen mellan handling och åsikt. Vad man som anställd kan göra i en tjänst kan styras i anställningskontrakt. Det är naturligt att en arbetsgivare kan ha långtgående krav på hur de anställda agerar på arbetstid som motprestation för lönen. Ett mellanläge intar handlingar utanför arbetstid. Jag anser att det är problematiskt om arbetsgivaren ställer krav på vad dennes anställda får göra , i alla fall om handlingarna är lagliga. Ännu mer tveksamt är det om arbetsgivaren vill styra vad de anställda röstar på och deras åsikter, oavsett om det kallas åsikter eller värderingar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Tänker ministern ta något initiativ till att undersöka var gränsen för rätten till avvikande åsikter för anställda går och till att öka anställdas rätt till åsiktsfrihet och rätt att inte straffas för fel åsikter?
fr · H8113022 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3022 Barnens trygghet i skolan av Boriana (M) till Utbildningsminister (S) Fallet med en elevassistent i som vid upprepade tillfällen har våldtagit ett mellanstadiebarn på en skoltoalett är en tragedi, men också ett underkännande av det svenska skolsystemets förmåga att skydda eleverna från övergrepp i skolan. Skolan ska vara en trygg plats för barnen, och deras trygghet och säkerhet måste alltid komma i första hand. Det är alldeles uppenbart att skolledningen i detta fall har brustit. Trots att mannen hade bedömts vara gränslös och fysiskt närgången i kontakterna med barnen fick han arbeta kvar på skolan. Efter en avstängning fick elevassistenten komma tillbaka om han lovade att inte vidröra några barn. När hans vikariat gick ut förlängdes det. Efter att våldtäkterna hade anmälts fick mannen arbete på annan grundskola vars ledning inte informerades om hans historik. Denna kedja av händelser är helt oacceptabel och visar att barnens självklara rätt att känna sig trygga i skolan, och att inte utsättas för övergrepp, inte säkerställs av alla skolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att barn ska skyddas från sexuella övergrepp i alla skolor?
fr · H8113023 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3023 En utvärdering av krisstöden till kultursektorn av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Fram till och med mars månad har regeringen fattat beslut om krisstöd till kultursektorn under pandemin på . Därtill har aktörerna haft möjlighet att söka omställningsstöd för cirka 55 miljoner, och drygt 1 miljard har betalats ut för korttidsarbete. Krisstöden har varit mycket efterfrågade, och i de flesta fall har ansökningarna om stöd varit betydligt högre än de belopp som har funnits tillgängliga. Bland annat , och har gjort uppföljningar av stöden, men saknas en samlad och övergripande utvärdering av krisstöden till kultursektorn. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att initiera en övergripande utvärdering för att visa om stöden varit effektiva och räddat jobb inom kultursektorn?
fr · H8113024 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3024 Nya beräkningsgrunder för väganslag av (M) till Infrastrukturminister (S) Fördelningen av väganslag mellan våra län är mycket orättvis, vilket beror på att pengarna fördelas baserat på antalet invånare och inte på fakta om den faktiska belastningen på vägnätet. Jag har jämfört och . I har vi länsvägar, trafikmängden är , och var vi 130 280 länsinvånare. Motsvarande siffror för är länsvägar, trafikmängden och antalet invånare i länet 159 684. Således betydligt längre vägsträckor (länsvägar) och trafikmängd i jämfört med . Detta till trots erhåller betydligt mindre anslag än . Jag har här i drivit frågan om nya, rättvisare beräkningsgrunder, och självklart måste det ske en rimlig fördelning av pengar mellan drift och underhåll respektive investeringar, utifrån faktiska behov. Regioner som har en stor underhållsskuld – som – måste kompenseras. Allt annat är orimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att införa en medelstilldelning baserad på faktiska förhållanden och inte på invånarantalet?
fr · H8113025 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3025 Elpriserna av (M) till Statsrådet (S) låg elpriset i på . 2021 handlar det således om en lika hög nivå som mitt under vintermånaden februari. är prisdifferensen i förhållande till kunder i de norra delarna av landet påtaglig. Skillnaderna är kännbara och går ut över såväl jobb som konsumenternas plånböcker. Det är en strukturell olikhet som existerat och som påtalats av näringslivet, enskilda och intresseorganisationer som Sydsvenska . Trots olika former av gjorda utfästelser sker inget påtagligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i närtid vidta några åtgärder med anledning av de höga elpriserna i och den faktiska prisdifferens som finns gentemot de norra delarna av landet?
fr · H8113026 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3026 Coronacertifikat och ökad rörlighet inom av (M) till Statsrådet (S) Under pågående coronapandemi har det blivit plågsamt uppenbart för människor i gränsbygd att samarbetet mellan de nordiska länderna inte fungerat alls så bra som det borde. Det har drabbat såväl enskilda människor som företag hårt, men tack vare vaccinering mot covid-19 går vi nu mot ljusare tider med förhoppningsvis en snabbt ökad rörlighet inom . Det är avgörande för att rädda mängder av jobb och företag, särskilt inom gränshandeln och besöksnäringen, och för att stärka de nordiska relationerna, som under pandemin dessvärre tagit stryk. Visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region är utmärkt, men krävs ett intensifierat arbete för att visionen ska bli verklighet. Undertecknad har lyft att det behövs en pånyttfödelse av det nordiska samarbetet. När nu vaccineringen har tagit fart i de nordiska länderna är det viktigt att säkerställa att ländernas system med vaccinintyg, coronacertifikat, ”coronapass” eller gröna certifikat, som det heter inom EU, fungerar på ett bra sätt, också för personer som exempelvis bor i men som arbetar och har blivit vaccinerade i . Intygen eller certifikaten är viktiga för att möjliggöra lättnader av restriktioner och rekommendationer och därmed för den ekonomiska återhämtningen. är det många gränspendlare som är undrande över hur systemen ska fungera och som är oroade över att de ska komma i kläm om de exempelvis inte kan få ett digitalt grönt certifikat utfärdat i när de blivit vaccinerade i . Om detta har bland annat rapporterat (). måste de nordiska regeringarna säkerställa att systemen med vaccinationsintyg snabbt kommer på plats, att systemen samordnas och att det är möjligt att dela data över gränserna. Vidare är det viktigt att de nordiska regeringarna undersöker andra verktyg för att möjliggöra lättnader i reserestriktioner mellan de nordiska länderna, exempelvis genom ökad testning. bör också skyndsamt få på plats en digital smittspårningsapp som kan underlätta smittspårning över gränserna, vilket torde bli allt viktigare i takt med att resandet åter tar fart. Trots att sedan början av pandemin rekommenderat medlemsländerna att införa smittspårningsappar som kan användas över nationsgränserna har , som ett av mycket få EU-länder, fortfarande inte fått på plats en sådan app. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad gör statsrådet och regeringen för att inom samordna arbetet med införandet av gröna certifikat (eller motsvarande) och för att på andra sätt möjliggöra lättnader av gränsrestriktioner och ökad rörlighet inom ?
fr · H8113027 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3027 Otillräckliga väganslag till av (M) till Infrastrukturminister (S) kan planer på att sänka hastigheten på viktiga transportstråk i och återigen vara ett faktum. 2020 var det E45 som drabbades, nu är det E14 som är aktuell. förslag, som är ute på remiss, är att sträckorna –, –och –ska hastighetssänkas från 90 och . Det här får konsekvenser för oss som bor och verkar i regionen. Sänkta hastigheter på så långa sträckor innebär försämrad tillgänglighet för arbetspendling, för varutransporter och för besöksnäringen. Många ser hellre att man utvecklar infrastrukturen i stället för att sänka hastigheten. Det finns en förståelse för att det är trafiksäkerheten som man vill förbättra, men då anser flertalet att det är bättre att man vidtar åtgärder och då är det mittsepareringar för att få mötesfria vägar som förordas. Länsbor vill att gör en analys av vad en mittseparering skulle innebära för trafiksäkerheten och vilka samhällsekonomiska effekterna det skulle få. Innan en sådan analys är gjord tycker många att ska avvakta med sina planer. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Gör ministern bedömningen att medlen för att upprätthålla vägstandarden i är tillräckliga?
fr · H8113028 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3028 Ny form av ombud för barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade att en ny brottsrubricering till skydd för barn ska införas, barnfridsbrott. Det är ett steg i rätt riktning men inte tillräckligt. Vi moderater vill utreda införande av ett särskilt ombud för barn. I den utredning som ligger till grund för regeringens proposition föreslås att frågan om att införa en ny form av ombud för barn ska utredas. Vi delar utredningens uppfattning att det finns en lucka vad gäller tillvaratagande av barns rättigheter i vissa situationer där varken den särskilda företrädaren eller kommunens socialtjänst kan agera. Ett sådant särskilt ombud för barn kan ges befogenheter att träda in i vårdnadshavarnas ställe när dessa av olika skäl saknar förmåga att uppfylla sina plikter som barnets ställföreträdare. Det kan exempelvis gälla ansökan om bistånd för stödinsatser samt vård för traumabearbetning i anslutning till en brottmålsprocess. Regeringen valde att inte följa utredningens förslag om att utreda frågan. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern nu i efterhand att tillsätta en utredning med ett sådant uppdrag?
fr · H8113029 · 2021-05-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:3029 Reglerna för kameraövervakning av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) På styr tillsammans med , . De arbetar hårt med trygghetsfrågorna i kommunen, som har en brist på poliser. Som ett led i detta beslutades det att kameraövervakning behövdes på ett fåtal utvalda platser. Kommunen var nu tvungen att ansöka om detta hos , och fick där nej. Regeringen påstår sig vilja värna trygghet och underlätta för kameraövervakning. Trots detta kvarstår hinder för kommuner som att använda sig av kameraövervakning på utvalda platser. menar att det är självklart att kommunerna själva är bättre lämpade att känna till var i respektive kommun det behövs kompletterande trygghetsåtgärder än en myndighet som av naturliga skäl inte har samma lokalkännedom. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att förändra reglerna för kameraövervakning så att kommunerna får beslutanderätt över var och när kameraövervakning är nödvändig?
fr · H8113030 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3030 Prioritering av självmordsförebyggande arbete av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Antalet självmordsalarm till SOS Alarm har ökat (11 887 inkommande larm januari–). genomförde räddningstjänsten 2 200 utryckningar – en ökning . Genom ett snabbt och kunskapsbaserat arbete och i samarbete med polisen och andra aktörer har räddningstjänsten avstyrt ett stort antal suicidfall. Detta arbete är inte något som ska begränsas, snarare tvärtom och i synnerhet vi befinner oss i, där vi vet att psykisk ohälsa, depressioner, suicid, våld i nära relation och missbruk ökar. Man bör i stället stärka upp detta arbete och tillföra än mer resurser, som i slutändan räddar liv. Suicid ska ses som psykologiska olycksfall. Det konstaterade när man antog en nollvision för suicid. Det ligger dessutom i linje med senaste forskningen. Ute i kommunerna är det oerhört viktigt att man prioriterar detta arbete i samarbete med MSB och de räddningstjänstförbund som finns. När det gäller denna olyckstyp är det förebyggande arbetet i räddningstjänstens uppdrag både vägledande och viktigt så att kommunerna tar med det som ett åtgärdsområde som ska prioriteras. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att kommunerna i samarbete med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får möjlighet att prioritera arbetet med suicidprevention och se över om suicid och suicidförsök går att ha med som olycksfallstyper?
fr · H8113031 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3031 Målet för antalet poliser av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Den rådande polisbristen är inte på långa vägar löst. Det behövs fortsatta satsningar för att attrahera människor att söka polisyrket och få tillbaka dem som lämnat sitt jobb för att de har varit missnöjda. Det ser inte ut som att målet om 26 200 poliser kommer att nås. Man har satt upp målet att det ska anställas 10 000 fler jämfört med , det vill säga 38 200 anställda varav 26 200 ska vara poliser, vilket enligt en ny prognos kommer att vara svårt att nå. Enligt ser man också dystert på möjligheten uppnå målen man har satt upp. Det behövs fortsatta satsningar på polislöner för att göra yrket mer attraktivt. Det krävs mer för att hålla kvar erfarna poliser i yrket och locka framtida poliser till yrket (). Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att man uppnår de uppsatta målen för antalet poliser?
fr · H8113032 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3032 Verkställda utvisningar med anledning av dialog med mottagarländer av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har genom ett utskottsinitiativ föreslagit att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett förslag som syftar till att möjliggöra tvångstestning när det behövs för att ett av- eller utvisningsbeslut ska kunna verkställas. I skrivande stund är tvångstestning inte möjligt, med undantag för situationer där personer som misstänks bära på smitta och om det finns risk för att andra smittas. Detta enligt smittskyddslagen. Bakgrunden till förslag är välkänt: Under pandemin är det många länder som vägrar att ta emot personer som inte testat negativt för covid-19 eller som inte vaccinerat sig. En stor del av de personer som ska utvisas vägrar att genomföra ett covidtest, vilket i praktiken innebär att personen i fråga skjuter upp sin utvisning efter eget godtycke. Det är inte acceptabelt. Vid en interpellationsdebatt (2020/21:325) med undertecknad framförde justitie- och migrationsministern att han inte hade för avsikt att göra några förändringar i lagstiftningen för att göra tvångtestning möjlig. I stället lyfte justitie- och migrationsministern dialog med berörda länder som en snabbare och mer framkomlig väg, och som svar på en skriftlig fråga från undertecknad redogjorde justitie- och migrationsministern för hur arbetet bedrivs. Att utveckla dialogen med berörda länder för fler utvisningar till dessa länder är bra, såväl nu som framgent. Självklart är det av intresse att få ta del av hur effektiv insatsen med dialoger varit. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Hur många utvisningar har verkställts med stöd av de dialoginsatser som ministern pekade på som en effektiv insats i sitt interpellationssvar?
fr · H8113034 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3034 Inresa från till av (M) till Statsrådet (S) En fungerande och gräns mellan och är mycket viktigt för i allmänhet och i synnerhet. Fullt vaccinerade svenskar har kunnat resa in till utan uppvisande av negativt covid-test eller särskilt skäl för resan. Det är ett mycket välkommet besked. Enligt de svenska inresereglerna måste dock danskarna fortsättningsvis visa upp ett negativt covid-test även om de är fullvaccinerade. Det är orimligt att reglerna inte är likadana. Det hindrar tillväxt och turism. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förändra detta?
fr · H8113035 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3035 Företagskonto av (M) till Statsrådet (MP) Undertecknad har tidigare ställt en fråga (2016/17:1634) om företagare som har begränsad möjlighet att öppna företagskonto. Svaret på frågan upplevde jag som tillfredsställande, men har jag uppmärksammats på andra problem med anknytning till detta. Det gäller bland annat lydelsen i § 11 d lagen om insättningsgaranti, som borde innefatta att banker är skyldiga att erbjuda såväl ett bankkonto som ett betalkonto med grundläggande funktioner. Problemet tycks nämligen vara att bankerna vid förfrågan om att öppna företagskonto erbjuder ett helt paket av tilläggstjänster, utöver bankkontot. Ett paket som företagaren förväntas acceptera. Bankerna följer därvid lagen i så måtto att de erbjuder ett bankkonto men kan därefter neka företag som inte vill ha de tilläggstjänster som ingår i ”företagspaketet”. Det kan innebära att tillgången till internetbanken, och ett betalkonto med grundläggande funktioner, omöjliggörs, vilket i en digitaliserad värld försvårar, och fördyrar, för den enskilde. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att företagare inte ska kunna nekas tillgång till internetbank och ett betalkonto med grundläggande funktioner?
fr · H8113037 · 2021-05-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:3037 Biogasbilar och ny miljöbilsdefinition av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I ett pressmeddelande daterat aviserade regeringen att miljöbilsdefinitionen skulle skärpas och att detta skulle innebära hårdare miljökrav på myndigheters bilar. Beslutet började gälla . Av pressmeddelandet framgick: ”Den nya miljöbilsdefinitionen följer regelverket för klimatbonusbilar och innebär att en miljöbil får släppa ut högst koldioxid per kilometer, eller drivas på gas”. Miljökraven ålade myndigheter att de personbilar och lätta lastbilar som köps in eller ingås leasingavtal om skulle vara i enlighet med definitionen. Men lade regeringen fram ett nytt förslag på definition där bland annat biogasbilar kan räknas in i miljöbilsdefinitionen för myndigheter som upphandlar/leasar bil. Detta är anmärkningsvärt. I synnerhet som den fordonsgas som tankas i består till av biogas. Det är biogas som framställs i enlighet med den cirkulära ekonomin och som hjälper till att avgifta kretslopp. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka skäl ligger till grund för att biogasbilar inte längre ska räknas in i miljöbilsdefinitionen, och vad är ministerns bedömning om hur det nya förslaget kommer att påverka marknaden för dessa biogasbilar?