ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912541 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:541 av (M) Bristfällig mobiltäckning har frågat mig hur jag och regeringen avser att motverka att mobiltäckningen är fortsatt dålig i glesbygd när 2G och stängs ned. Regeringens mål är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska () se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång där inga marknadsmässiga lösningar finns. Detta gäller hela landet. Regeringen har också gett PTS i uppdrag att främja god mobiltäckning och tillgång till grundläggande telefoni och internet i hela landet. Inom ramen för uppdraget ska PTS bl.a. analysera om stödnivåerna i förordningen ovan är fortsatt relevanta, informera konsumenter om åtgärder som kan vidtas på egen hand för att förbättra mobiltäckningen, och göra stickprovsmätningar från operatörernas mobiltäckningskartor. Tillstånden för de frekvensband som huvudsakligen används för 2G- och löper ut . Täckningskravet i tillstånden innebär att tillståndshavarna ska bibehålla sin procentuella yttäckning för mobil telefonitjänst i varje län och bibehålla den yttäckning som upprätthålls längs allmän väg och för stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen. Eftersom de frekvenstillstånd som PTS tilldelat är teknikneutrala är innehavarna av tillstånden fria att välja vilken teknik som frekvenserna ska användas till. Det innebär att operatörerna själva kan besluta om och när 2G- och 3G-nät ska avvecklas. Så länge tillståndshavarna uppfyller kraven är det upp till dem själva att besluta om hur näten ska byggas ut eller avvecklas. Konsekvenserna av teknikskiftet från 2G- och beror på vilka åtgärder operatörerna vidtar fram till avvecklingen. Ytterst viktigt är hur branschen, operatörerna och andra aktörer arbetar med kommunikationsinsatser om tidsplaner och ersättningsmöjligheter mot olika sektorer och kundkategorier. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS följa avvecklingen av 2G- och 3G-näten samt vilka informationsinsatser som genomförs med anledning av avvecklingen. Vid behov ska myndigheteten rapportera och föreslå åtgärder till regeringen.
frs · H912542 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:542 av Kopparklint (M) Brottsprovokation som en möjlig arbetsmetod för polisen Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att utreda förutsättningar för att kunna använda brottsprovokation som en möjlig arbetsmetod för polisen i fall med grov organiserad brottslighet. Så kallade provokativa åtgärder är inte uttryckligen reglerade i svensk lagstiftning. Däremot har sådana åtgärder behandlats i praxis. Det finns inget generellt förbud mot att polisen använder sig av vare sig så kallad ren brottsprovokation eller bevisprovokation. Däremot finns det riktlinjer för när och hur sådana åtgärder får användas. Omständigheterna i det enskilda fallet, bland annat brottets allvar, är avgörande för vad som är tillåtet. Det är aldrig tillåtet att provocera någon till att begå ett brott som han eller hon aldrig annars hade begått. Alltför långtgående provokativa åtgärder kan innebära en kränkning av den utsattes rätt till en rättvis rättegång enligt artikel 6 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). har , , gett uttryck för att det saknas anledning att ta initiativ för att utreda polisens möjligheter att använda provokativa åtgärder. Jag har inte fått del av någon information som föranleder mig att ha någon annan uppfattning. Att bekämpa organiserad brottslighet är en angelägen och högt prioriterad fråga för regeringen. En av de viktigaste åtgärderna i brottsbekämpningen är att regeringen genomför en historisk satsning för att stärka rättsväsendet. Det har funnits så många poliser som och de brottsbekämpande myndigheterna har fått fler verktyg för att förhindra och utreda brott.
frs · H912544 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:544 av Kopparklint (M) Otillbörlig påverkan och övergrepp i rättssak Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att utreda förutsättningarna att kunna använda multimediala verktyg i förhör och att det ska kunna ligga till grund för bevisning och domslut under en huvudförhandling. För att brott ska upp är det avgörande att den som har uppgifter att lämna vågar berätta om sina iakttagelser. Ingen ska få hotas eller skrämmas till tystnad. Det är också grundläggande att uppgifter som lämnas i förhör kan användas på ett effektivt och rättssäkert sätt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra situationen för vittnen och brottsoffer och för att förhörsuppgifter ska kunna läggas fram som bevisning i domstol på ett modernt och flexibelt sätt. Genom lagändringar 2019 stärktes ordningen och säkerheten i domstolarna. Bland annat utökades möjligheten för brottsoffer och vittnen att delta vid rättegången genom videokonferens. Det infördes också en möjlighet att hänvisa åhörare till en sidosal på grund av ordnings- eller säkerhetsskäl och en möjlighet att helt avvisa åhörare från domstolens lokaler. Ändringarna syftar till att förhörspersoner ska kunna lämna sina uppgifter inför domstol utan att känna sig störda, hotade eller utsatta för påtryckningar. träder nya regler i kraft som i större utsträckning gör det möjligt att använda ljud- och bildinspelade förhör från förundersökningen som bevisning i domstol. Muntliga bevis kan därmed säkras tidigt och i fler fall än läggas fram vid rättegången på det sätt som är lämpligast i det enskilda fallet. Detta kan minska påfrestningen för förhörspersoner och innebära minskad risk för att vittnen och brottsoffer utsätts för hot eller andra påtryckningar i syfte att få dem att ta tillbaka eller ändra sina uppgifter inför en rättegång. Det kan också minska risken för att rättegångar ställs in på grund av att en förhörsperson inte kommer till förhandlingen. En utredning har också lagt fram flera förslag som ytterligare ska förbättra stödet och skyddet för vittnen i rättsprocessen. Bland annat föreslår utredningen ökad sekretess för kontaktuppgifter till målsägande, vittnen och deras anhöriga och förbättrade möjligheter att hemlighålla uppgifter om var en person befinner sig som deltar i en rättegång genom videokonferens. Utredningen föreslår även straffskärpningar för bland annat övergrepp i rättssak. Frågorna bereds nu i och regeringen kommer att ta ställning till förslagen i en kommande lagrådsremiss och proposition.
frs · H912545 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:545 av Kopparklint (M) Solidariskt betalningsansvar Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över det solidariska betalningsansvaret för att därigenom förbättra möjligheten för de som ålagts skadeståndsansvar på grund av brott att återrehabiliteras. En skadeståndsrättslig grundprincip i är att den skadelidande ska ersättas fullt ut för den skada han eller hon har drabbats av. När två eller flera ska ersätta en skada, ska de som huvudregel svara solidariskt för skadeståndet. Avsikten är att de ska ta ett gemensamt ansvar för den skada som de tillsammans orsakat och underlätta för den som drabbas av skadan att få sin ersättning. Det solidariska ansvaret är alltså inte avsett att medföra en rabatt på skadeståndet bara för att flera gärningsmän är inblandade. Solidariskt skadeståndsansvar har sin grund i att flera personer dömts för att tillsammans och i samförstånd ha begått ett brott mot en annan person, t.ex. en misshandel. De döms då alla för brottet även om de själva inte har bidragit med varje knytnävsslag som utdelats. Jag tycker att det är rimligt att de i en sådan situation också får ta fullt skadeståndsrättsligt ansvar för den skada som brottsoffret drabbats av. Det är riktigt att den skuldsättning som en skadeståndsskyldighet innebär kan drabba enskilda personer hårt. Det gäller oavsett om det är en solidarisk skyldighet eller inte. Det finns dock möjligheter att begränsa – eller jämka – ett skadeståndsansvar. Om ett solidariskt betalningsansvar framstår som alltför betungande för en person finns det även möjlighet att besluta om ett delat skadeståndsansvar. Ett avskaffande av det solidariska ansvaret skulle innebära att brottsoffret ska behöva vända sig till samtliga gärningsmän med sitt krav och får stå risken för att skadeståndet inte betalas. Ungdomsbrottsligheten är inte sällan riktad mot andra ungdomar. Ur ett brottsofferperspektiv framstår det som särskilt problematiskt att just dessa brottsoffers rätt till ersättning försvagas, vilket skulle bli resultatet av en sådan förändring. Regeringen arbetar aktivt med åtgärder för att kriminella ska återanpassas till samhället och bedriver ett omfattande arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Med 34-punktsprogrammet genomförs det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt, bl.a. för att förstärka och utveckla stödet till avhoppare i landet. Vidare har arbetet med att genomföra det nationella brottsförebyggande programmet, Tillsammans mot brott, bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Regeringen vidtar alltså åtgärder för att hjälpa den som vill lämna ett kriminellt liv bakom sig. Det finns däremot inga planer på att se över det solidariska skadeståndsansvaret.
frs · H912547 · 2021-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:547 av Kopparklint (M) Tillkännagivandens roll i vårt demokratiska system Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att regeringen faktiskt följer det som beslutar om och i detta fall alla de 29 tillkännagivanden om vapenlagstiftningen som har lagts. har beslutat ett antal tillkännagivanden om vapenlagstiftningen. Regeringen arbetar också aktivt med att underlätta för jägare och sport-skyttar. har regeringen beslutat propositionen Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare (prop. 2021/22:46). Förslaget innebär att ljuddämpare inte längre ska jämställas med skjutvapen, utan i stället regleras på i princip samma sätt som ammunition. Dessutom har promemorian Fler vapendelar i jaktvapengarderoben remitterats. Förslaget innebär att den så kallade vapengarderoben för jakt utökas till att även omfatta ett antal extra pipor och slutstycken. De tillkännagivanden som rör vapenlagstiftningen bereds i och regeringen kommer att återkomma när beredningen är färdig. När det gäller frågan om slopande av kravet på förnyande av tillstånd är det viktigt att beakta att helautomatiska vapen och enhandsvapen för flerskott är särskilt stöldbegärliga och särskilt farliga. Sådana vapen har i flera fall använts vid såväl terrordåd som kriminella uppgörelser. Det är av största vikt att motverka att särskilt farliga och stöldbegärliga skjutvapen används i kriminella syften. Regeringen har i propositionen Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020/21:42) konstaterat att det inte finns anledning att göra någon annan bedömning avseende tidsbegränsning av tillstånd för helautomatiska vapen och enhandsvapen för flerskott än den som gjordes när kravet tillkom 2000. Regeringen står fast vid den bedömningen och avser följaktligen inte att föreslå någon sådan ändring .
frs · H912548 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:548 av (M) Muddermassor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rättstillämpningen vid denna typ av förorenade områden ska bli likvärdigt hanterad i 290 kommuner samt hur vi framledes kan säkerställa att företag tar ansvar för sitt avfall. Med anledning av de händelser som uppmärksammats har remitterat en promemoria med förslag till ändringar i miljölagstiftningen som ansetts nödvändiga för att minska risken för att liknande händelser sker igen. Bland annat föreslås att ett straffrättsligt ansvar införs för avfallslämnaren när mottagaren saknar tillstånd eller inte har gjort de anmälningar som krävs. föreslås få kräva en ekonomisk säkerhet av den som gör en anmälan om att driva en avfallsanläggning. Förslagen bereds för närvarade i . Det räcker dock inte med enbart skärpta regler om inte tillsynen är effektiv och fungerar väl. Den remitterade promemorian innehåller också förslag om att misstänkta brott ska anmälas till eller skyndsamt. Det kan också påpekas att det har gjorts tillägg i som innebär att får ingripa mot en kommun som inte fullgör sina skyldigheter som tillsynsmyndighet. Regeringen kommer att noggrant följa effekten av de ändringar som slutligen genomförs och är beredda att diskutera ytterligare åtgärder om det skulle krävas.
frs · H912549 · 2021-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:549 av (SD) Borttagande av höghastighetsjärnvägen från har frågat mig om jag avser att lyssna in Kommuner och Regioner och agera för att förslag till infrastrukturplan ska förändras så att höghastighetsjärnvägen tas bort från planen. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt beräknas ramen uppgå till under den kommande planperioden –2033.I uppdraget till att utarbeta planförslaget angav regeringen att nya stambanor skulle ingå i förslaget till ett belopp av max av de totalt som avsatts till utveckling av infrastrukturen. I planförslaget föreslås medlen till nya stambanor i huvudsak användas till etapperna Ostlänken, –och –. Dessa etapper ingår i den nu gällande nationella planen för perioden –2029.. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Det är nu remitterat. Sista svarsdatum för remissinstanserna är , därefter kommer förslaget att beredas i . Jag fram emot att lyssna in synpunkter från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om .
frs · H912550 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:550 av (SD) Återvinning av vindkraftverk har frågat mig vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att miljöskadligt material från vindkraftverk ska kunna återvinnas. Regeringen främjar omställningen till en cirkulär ekonomi med en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. har beslutat om att vi ska ha förnybar elproduktion. Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Omställningen till en cirkulär ekonomi är ett verktyg i den gröna industriella revolutionen som pågår i hela landet. Potentialen för ökad materialåtervinning är stor. Här har företagen och verksamhetsutövarna ett ansvar och stor möjlighet att utforma produkter och produktionsprocesser på ett sätt som möjliggör ett giftfritt och cirkulärt omhändertagande av produkterna när de blir avfall. Detta gäller även för vindkraftverk. Regeringen har gett Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) i uppdrag att satsa på strategiska innovationsområden, exempelvis RE:Source som fokuserar på att utveckla giftfria, cirkulära, resurseffektiva materialflöden. Regeringen har dessutom gett geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att tillsammans med arbeta för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser, men uppdraget kan även omfatta andra och metaller. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller återvinning av andra material i vindkraftsanläggningar vill jag betona att regeringen är medveten om de problem som uppstår när komplexa plastflöden blir avfall. Utvecklingen går dock starkt framåt för innovativa återvinningstekniker för glasfiberkompositer, exempelvis genom kemisk återvinning. Jag vill avslutningsvis understryka att främjande av återvinning av material från förnybara energianläggningar ingår i omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi och ett fossilfritt . Det arbetet fortsätter i enlighet med regeringens strategi för en cirkulär ekonomi.
frs · H912551 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:551 av (M) Det svenska näringslivets beroende av gaspriset har frågat mig om jag på något sätt avser att agera för att ska ha ett konkurrenskraftigt elenergipris och ett fortsatt relativt oberoende av priset på rysk gas. Jag vill först vara tydlig med att det inte är import av gas till som påverkar våra energipriser. Det är de rådande energipriserna på kontinenten som spiller över på då vi är del av den inre gemensamma marknaden i . energipriser beror i sin tur till stor del på priset på gas då det på kontinenten finns ett beroende av fossil gas som vi inte har här. beskriver stor del av industrin i som energikrävande. Det stämmer och att nyetableringen av energiintensiv industri sker i beror just på våra, i relation till övriga , konkurrenskraftiga energipriser. Grossistpriset på el i hör till de lägsta inom EU. Svensk elproduktion har också mycket låga klimatavtryck vilket ytterligare är en konkurrensfördel för svensketablerad industri. Dessutom är vi, trots energiintensiv industri, på årsbasis nettoexportörer av el vilket innebär att vi bidrar till att el med låga klimatavtryck konsumeras i till lägre priser än där annars använd fossil energi. Den situation som uppstått, med energipriser påverkade av fossil gas, visar mer än väl hur viktigt det är att snabbt ställa om energisystemet till ett långsiktigt hållbart sådant utan beroende av fossil energi. är i stort sett redan där vad gäller elproduktion och det är angeläget att omställningstakten ökar i resten av .
frs · H912552 · 2021-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:493 av (SD) Diplomatisk bojkott av i , svar på fråga 2021/22:515 av (M) En svensk diplomatisk bojkott av och svar på fråga 2021/22:552 av (SD) Diplomatisk bojkott av i har frågat utrikesministern om hon avser att verka för att och EU genomför en diplomatisk bojkott av i , i likhet med Bidenadministrationen. har frågat utrikesministern om avser att delta i en ”diplomatisk bojkott” av kommande i . har frågat mig om avser att, i syfte att protestera mot den kinesiska regeringens upprepade brott mot mänskliga rättigheter, också meddela att man diplomatiskt bojkottar i , och om inte, varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. och andra internationella idrottstävlingar är inga statliga evenemang även om de är viktiga för alla oss som är idrottsintresserade men främst är tävlingarna viktigt för idrottarna. Internationella idrottsorganisationer har ett ansvar för att deras tävlingar genomförs med goda förutsättningar för alla som berörs. Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i . och EU bedriver en aktiv dialog om situationen vad gäller mänskliga rättigheter med företrädare för . Att folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna upprätthålls berör hela det internationella samfundet. har därför vid flertalet tillfällen tagit upp situationen vad gäller mänskliga rättigheter i också i internationella sammanhang såsom i för de mänskliga rättigheterna. Pandemin påverkar alltjämt förutsättningarna för internationellt resande framöver och det är fortfarande oklart vilka förutsättningar som kommer att finnas för deltagande vid . Regeringen kommer att ta ställning till eventuell närvaro först .
frs · H912553 · 2021-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:553 av (SD) Hatbrott och diskriminering av kristna har frågat mig om jag avser vidta att några särskilda åtgärder med anledning av OIDAC:s rapport och i så fall vilka. Jag vill betona att hatbrott, oavsett om det riktas mot kristna, muslimer, judar eller mot andra grupper, aldrig kan accepteras i ett demokratiskt samhälle. Det är centralt att alla oavsett religiös tillhörighet kan känna sig trygga i . Frågorna som behandlas inom ramen för Observatory on Intolerance and Discrimination Against in Europe (OIDAC) rapport tangerar flera statsråds ansvarsområden. En viktig åtgärd inom ramen för mitt ansvarsområde är att statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället (2018:1533) tillförts mer medel. Totalt är anslaget på 44 miljoner för . Jag avser även att ta upp frågor om hatbrott och diskriminering i de dialoger som jag löpande har med företrädare för olika trossamfund.
frs · H912554 · 2021-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:554 av (M) Markretention och enskilda avlopp har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att beslut rörande enskilda va-anläggningar, liksom yttranden i tvistemål, ska baseras på evidens och beprövad erfarenhet. Regeringen anser att det ska vara lätt för en enskild att göra rätt. För detta krävs bl.a. korrekt information om lämplig va-lösning utifrån lokala förutsättningar. I syfte att se över möjligheterna att förbättra va-lösningarna och att kunna tillämpa lämpliga lösningar utifrån lokala förutsättningar gav regeringen därför en särskild utredare i uppdrag att se över kommunens skyldighet att ordna allmänna va-tjänster. Utredningen har i sitt betänkande Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) föreslagit att vid bedömningen av behovet av allmänna vattentjänster ska kommunen kunna beakta alternativ till allmänt va. Enligt utredningen ger detta kommunen en större flexibilitet för enskilda lösningar. Utredningen förslår också att det ska finnas va-planer fastställda av kommunfullmäktige. Det föreslås att kommunerna, innan va-planerna antas, ska samråda med bl.a. de fastighetsinnehavare som berörs och att de synpunkter som framkommer vid samrådet ska beaktas. Det finns en stor osäkerhet om hur stor självreningen i mark är och vilka faktorer som styr markretentionen av fosfor. Jag uppfattar att det därför har varit problematiskt att vägleda i frågan. Rådet för evidensbaserad miljöanalys beslutade också att Formas ska göra en systematisk kartläggning om markretention av fosfor från enskilda avlopp för att förbättra kunskapsläget. Enligt Formas kommer kartläggningen att vara färdig .