ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911633 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:633 Det höga elpriset som drabbar spårvägar av (SD) till Statsrådet (S) Bekymren över höjda elpriser drabbar inte bara landets villaägare och hyresgäster. spårvägar har fått se en mer än 50-procentig ökning av bolagets elkostnader . Med dagens rekordpris landar spårvägens elräkning på en kvarts miljon . Med en eldriven spårvagnstrafik är kommunala spårvägars elräkning inte något att leka med. Fram till och med november har bolaget lagt exklusive moms på el. Det kan jämföras med bolagets kostnad för hela elförbrukning på 45,8 miljoner. Värt att notera är att spårvägar under delar av året haft glesare spårvagnsturer än , till följd av pandemin. Tydligast blir skillnaden vid en jämförelse mellan höstperioden och 2021. har elkostnaderna för spårvägar skenat, med en ökning på . Från 2019 till 16,5 . För december månad väntas nya rekordnivåer. Ett rörligt elpris innebär att kostnaden för elanvändning för kommande månader kan vara svårt att förutse, och det kan föreligga en risk för bolagets ekonomi som inte tillåter oväntade utgifter. Dessa skenande elpriser drabbar alla typer av elintensiva företag och kan försätta företag i konkurs eller som i detta fall ge skattebetalarna högre kommunalskatt och ökade biljettpriser. Vilket i förlängningen riskerar att minska kollektivresandet. Med anledning av texten ovan vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen göra åt energipriserna?
fr · H911634 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:634 Ungdomsrån av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I en ny rapport från framgår att antalet ungdomsrån som anmälts har fördubblats . I samband med dessa rån förekommer det dessutom förhållandevis mycket hot, våld, maktutövning och förnedringslag. Majoriteten av de misstänkta är 15–pojkar med utländsk bakgrund från socioekonomiskt utsatta områden. Även bland de utsatta finns mest pojkar, men här har majoriteten svensk bakgrund. Utöver statistiskt underlag har vi tagit del av ett antal medialt uppmärksammade förnedringsrån med tydliga inslag av just svenskfientlighet. Trots dessa övertydliga inslag svenskfientlighet och ett statistiskt underlag som visar på ett utbrett fenomen så saknas en motsvarande balans i antalet åtal med hatbrottsmotiv när brottsoffren har svensk bakgrund. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder så att fler brott med hatbrottsmotiv mot brottsoffer med svensk bakgrund också möts av ett strängare straff genom hatbrottslagstiftningen?
fr · H911635 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:635 Finansiering av överföringsledningar av (M) till Statsrådet (S) Den socialdemokratiska regeringen planerar nu för att bygga ny havsvindkraft i . Bland annat handlar det om största vindkraftspark om som planeras byggas utanför . De 253 vindkraftverken, som blir , väntas kunna stå klara . Från dessa vindkraftverk kommer det att krävas överföringsledningar för att transportera elen dit där den behövs. Det som inte framgår är hur regeringen tänkt gällande finansieringen av överföringsledningar från dessa vindkraftverk ute till havs. Min fråga till statsrådet lyder: Ämnar statsrådet planera för att staten ska stå för kostnaderna för de nya överföringsledningarna eller är det abonnenterna som ska betala detta via nätavgiften?
fr · H911636 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:636 Utbyggnaden av bredband av (KD) till Statsrådet (S) () ska dela ut statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Stödet ska öka tillgången till bredband av god prestanda för hushåll, arbetsställen och fritidshus. Stöd ges för utbyggnad i områden utanför tätort där det saknas nästa generations accessnät (NGA-nät) och där utbyggnad av NGA-nät på kommersiell väg inte förväntas ske . Stödet tilldelas genom en konkurrensutsatt urvalsprocess. PTS skriver bland annat att de har möjlighet att dela ut statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur enligt bestämmelserna i förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur (stödförordningen). Stödet ska delas ut i syfte att öka tillgången till bredband med god prestanda. PTS har i underlaget för utlysningen, som beslutades , förklarat hur tilldelningen går till och talat om vilka villkor som kommer att gälla för stödet. fick enbart av de avsatta bidragsmedlen, vilket i sig kan ifrågasättas. Det har framgått från flera sökande parter att utskrivningen var mycket bristfällig, bland annat gällande vilka byggnader som ansågs bidragsberättigade och vilka som inte var det. Det fanns fastighetsägare av förfallna hus som kunde söka och andra hus som är permanent bebodda där ägaren inte kunde söka. Enligt ansvariga på bland annat regionerna var det så på flera ställen runt om i landet. Här har alltså myndigheten tagit beslut på felaktigt underlag, vilket därmed lett till avslag för många sökande och landsbygden straffas än en gång, den här gången på fel grunder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att i kommande regleringsbrev förtydliga ändamål och träffsäkerhet för den statliga utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur?
fr · H911637 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:637 Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker av (C) till Socialminister (S) Betänkandet Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker presenterades av utredaren . Utredningen konstaterar att gårdsförsäljning av vin, sprit och öl vid produktionsanläggning inte strider mot , samt att det är möjligt att införa gårdsförsäljning utan att detaljhandelsmonopolet hotas. bedömer att utredningen har tagit fram ett i stora delar väl avvägt förslag, med undantag för ett krav om småskalighet på producenterna som innebär en gräns för årsproduktionsvolym. anser att gårdsförsäljning bör införas men utan omotiverade krav på årsvolymbegränsning. Som ett första steg har föreslagit att utskottet ger regeringen till känna att remittering av betänkande ska ske . införde Systembolaget ett system för småskaliga producenter att saluföra sina produkter på de närmaste intilliggande systembolagen för att möjliggöra försäljning av tillfälligt lokalt och småskaligt sortiment (TSLS). Många mindre producenter säljer sina produkter via detta system. Systemet med TSLS har generellt fungerat bra, och många småskaliga producenter kan fortsätta att utveckla sina verksamheter och produkter genom denna möjlighet. Även kommer det att vara viktigt för många mindre producenter att fortsatt kunna sälja sina produkter genom Systembolaget och TSLS, och långt ifrån alla producenter kommer att välja möjligheten att bedriva gårdsförsäljning. I ett särskilt yttrande till skriver Systembolaget att vid ett eventuellt införande av gårdsförsäljning kommer Systembolaget att behöva ”utvärdera förutsättningarna” för TSLS-sortimentet. Det är svårt att inte tolka Systembolagets yttrande i frågan som ett politiskt ställningstagande och som ett sätt att föreskriva villkor för införandet av gårdsförsäljning – något som får betecknas som ett ytterst diskutabelt agerande för ett statligt bolag. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är det ministerns mening att systemet med det tillfälliga lokala och småskaliga sortimentet ska fortleva under nuvarande villkor, för de producenter som önskar så, även om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker införs i ?
fr · H911638 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:638 Alkobommar i gränshamnar av (M) till Infrastrukturminister (S) rullar det från färjeterminalerna i ut cirka 8 000 fordon på våra vägar. Det är ungefär dubbelt så vanligt med rattfylleri bland dessa förare som bland andra. Alliansregeringen gjorde försök med alkobommar i hamnar. Försöken slog väl ut, och utvärderingen pekade på mycket positiva effekter. Men efter valet har det inte hänt så mycket. gav en majoritet i ett tillkännagivande till regeringen om att installera alkobommar i landets alla gränshamnar. Tyvärr har inte regeringen genomfört detta, utan det saknas fortfarande alkobommar i de flesta gränshamnar. Pandemin har säkert påverkat möjligheten att använda alkobommarna, men uppsättningen av nya alkobommar samt avsättningen av markområden och planeringen för alkobommar borde ju ha kommit längre . Jag vill ställa följande fråga till infrastrukturminister : När kommer beslut om alkobommar att genomföras, och när kommer det att finnas alkobommar i alla våra gränshamnar i enlighet med tillkännagivandet?
fr · H911639 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:639 En jämlik och tillgänglig ätstörningsvård av (M) till Socialminister (S) Mer än var tredje högskolestuderande har symtom på ångest eller depression, enligt en stor undersökning gjord av och välfärd (THL) och Folkpensionsanstalten FPA. Över 6 000 studerande vid yrkeshögskolor och universitet deltog i enkäten, som gjordes . Resultatet antyder att psykiska besvär är klart vanligare hos studerande än hos befolkningen i snitt. Mest utsatta är de kvinnliga studerandena: av enkätens kvinnor berättade om ångest- och depressionssymtom. För männen var motsvarande siffra . Av enkätens kvinnor riskerade att insjukna i ätstörningar. För enkätens män var motsvarande siffra . Det rapporteras att det är långa väntetider för att få vård om man har ätstörningar och även att ätstörningsvården går på knäna. Konsekvenserna är direkta och omöjliga att frångå: Patienter får vänta på livsavgörande behandlingar och många ser sina närstående må allt sämre. kan det ta innan en person får påbörja en behandling när personen söker vård för ätstörningar i , alltså utan vårdens hjälp – mot ätstörningar har jobbat aktivt med att stödja drabbade och närstående, arbetat förebyggande och påverkat för en bättre vård. har antalet drabbade och närstående som sökt sig till ökat, och trots att året inte är slut är antalet högre än . När resurserna inom ätstörningsvården inte räcker till och väntetiderna blir längre riskerar den som drabbas att försämras i sin ätstörning. Det ökar lidandet, inte bara för den drabbade och hens närstående utan också för personalen inom vården. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt verkar ministern för att säkerställa en jämlik och tillgänglig ätstörningsvård i hela ?
fr · H911640 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:640 Svenska storföretags klimatpåverkan av (V) till Klimat- och miljöminister (S) har i en nyligen genomförd granskning konstaterat att svenska storföretag genererar större klimatpåverkande utsläpp än 100 miljoner EU-medborgare gör tillsammans. Totalt handlar det om över koldioxid i årliga utsläpp, baserat på data från de 30 svenska företag som bedöms ha störst klimatpåverkande utsläpp. Utsläppsdatan inkluderar både direkta och indirekta utsläpp. Granskningen tydliggör att flera svenska storföretag bara redovisar en bråkdel av de utsläpp som deras produkter och tjänster ger upphov till. För att möta klimatkrisen krävs enligt stora politiska satsningar på omfördelning och massiva klimatinvesteringar. Marknaden förmår varken att möta klimatkrisen i nödvändig takt eller att fördela resurser rättvist. Politiken kan och måste ställa krav på att industrin ställer om, och företagen ska hjälpas med ett grönt investeringsprogram och satsningar på ny teknik. Det ska vara ett program med utgångspunkt i uppdaterade klimatmål för alla utsläpp som svensk politik har inflytande över, som svarar mot den senaste forskningen och som bygger på solidaritet med framtida generationer och andra delar av världen. Den nationella klimatlagstiftningen måste stärkas även för de företag som omfattas av EU:s utsläppshandel, och politiken måste ställa krav på att storföretagen redovisar samtliga utsläpp som verksamheten orsakar såväl nationellt som globalt. Med anledning av det ovannämnda vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till åtgärder som ställer högre krav på de stora företagens klimatåtaganden samt på deras redovisning av hela deras koldioxidavtryck nationellt och globalt?
fr · H911641 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:641 Vaccinbevis till personer som vaccinerats med godkänt vaccin av (M) till Socialminister (S) finns det en möjlighet för arrangörer att kräva vaccinbevis vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. För att få ett vaccinbevis utfärdat av i ska man ha vaccinerat sig mot covid-19 i ett av de 52 länder som är en del av EU:s system för digitala vaccinationsintyg. Enligt uppgifter som publicerades i är det dock flera fullvaccinerade personer i som inte kan få ett svenskt vaccinbevis. Detta beror på att de har blivit vaccinerade i länder som inte ingår i EU:s digitala system, trots att de blivit vaccinerade med ett vaccin som är godkänt i EU. Därtill finns det flera utbytesstudenter som har vaccinerats i men saknar svenskt personnummer eller samordningsnummer. rapporterar att det i flera andra EU-länder finns tillvägagångssätt för att möjliggöra utfärdandet av ett EU-godkänt vaccinbevis för dessa grupper men att det saknas ett sådant system i . är ett internationellt land som har flera utbytesstudenter, och flera av våra medborgare bor utanför EU/ESS. Det är inte rimligt att personer i som är fullvaccinerade med ett av EU godkänt vaccin ska nekas ett svenskt vaccinbevis. Det är därför av yttersta vikt att relevanta myndigheter skyndsamt ser till att det finns ett system på plats som möjliggör utfärdandet av vaccinbevis till dessa grupper. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser socialministern att skyndsamt agera för att de som har fullvaccinerats med ett av godkänt vaccin ska kunna få ett svenskt vaccinbevis?
fr · H911642 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:642 Återbetalning av biljettkostnad vid krav på vaccinationsbevis av (SD) till Statsrådet (S) En stor andel av arrangörerna av evenemang har valt att använda sig av det krav på vaccinationsbevis för covid-19 som infördes . Genom att använda kravet har de kunnat undvika de införda restriktionerna gällande begränsat deltagarantal. Det är enbart de personer som är vaccinerade mot covid-19 som kan erhålla vaccinationsbevis. De som genomgått sjukdomen och därmed har erhållit naturlig immunitet utesluts från att erhålla sådant bevis, liksom de som är ovaccinerade. Konsumenter som inte är vaccinerade och som bokat evenemang innan kravet på vaccinationsbevis infördes kan inte längre utnyttja sina biljetter till olika evenemang och föreställningar. Då frågan om återbetalning vid krav på vaccinationsbevis inte har prövats rättsligt finns inga uttalade riktlinjer för om, och i så fall hur, dessa konsumenter kommer att få pengarna tillbaka för betalda biljetter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att omgående förtydliga reglerna gällande återbetalning av evenemangsbiljetter vid krav på vaccinationsbevis?
fr · H911644 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:644 Kopparstölder av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har medier uppmärksammat flera omfattande kopparstölder runt om i vårt land. Det har gått så långt att kyrkor och kyrkogårdar har fått ersätta koppartaken med tak av järn för att få slut på stölderna. Kopparstölderna påverkar även landets spårburna trafik, som haft omfattande förseningar till följd. Så sent som ställdes tågen in på sträckan –till följd av denna typ av brottslighet. Stölderna innebär även en risk för de som utför reparationsarbetet på avklippta elkablar då det krävs omfattande säkerhetsåtgärder innan arbetet kan sättas igång. Enligt polisen är det ofta utländska ligor som specialiserat sig på denna typ av brottslighet. Metallen som stulits förs sedan ur landet för att säljas vidare. Regeringen har ökat anslagen till , och har tullen fått ökade befogenheter för att ingripa vid misstanke om brott. Statistiken talar dock klarspråk, och enligt program I lagens namn gjorde den endast drygt 350 kontroller , vilket motsvarar ungefär 1 av 100 kontroller på last som lämnar . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för få bukt med dessa, ofta utländska, stöldligor?
fr · H911645 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:645 Hushållens skuldsättning av (SD) till Finansminister (S) Den som är satt i skuld är inte fri. Priset på bostäder har ökat markant under pandemin till följd av att det funnits ett begränsat utbud av hus och småhus medan efterfrågan på dessa skjutit i höjden. Ens första bostad är ofta en affär som sträcker sig och som historiskt varit en mycket god investering. Vissa hävdar dock att det just nu råder en bostadsbubbla på den svenska marknaden, vilket gör det riskfyllt att köpa en fastighet som på kort sikt riskerar gå ned i värde. har lyft ett varningens finger och är oroad över den svenska bostadsmarknaden. Riksbankschefen har sagt att de kan vara öppna för att förbjuda bolån med rörlig ränta, och efterfrågar politik för att bemöta överskuldsättningen bland hushållen. Slopandet av ränteavdraget är en annan åtgärd som lyfts för att stabilisera bostadsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska hushållens skuldsättningsgrad?
fr · H911646 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:646 effektivitet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Den organiserade brottsligheten är ett allt större problem för både näringsidkare och offentligheten. Kriminella har blivit bättre på att exploatera företag och genomföra organiserad ekonomisk brottslighet. Det är av yttersta vikt att staten bekämpar dessa nätverk och förhindrar brott. Staten går även miste om miljardbelopp till följd av denna typ av brottslighet. Det är inte första gången myndigheten får kritik, och den har haft omfattande problem med informationsteknologin på myndigheten som också kostat stora summor pengar i form av konsulter. riktar i sin senaste rapport skarp kritik mot när den granskat dess arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Myndigheten saknar rätt verktyg och förutsättningar för att bedriva ett effektivt arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten, och påtalar vidare att det saknas intern styrning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kommer ministern att verka för att myndigheten ska återgå till att vara en effektiv ekobrottsbekämpande myndighet?
fr · H911648 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:648 Regeringens styrning av jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten av (C) till Försvarsminister (S) Än en gång har vi nåtts av nyheten att det förekommit omfattande kränkningar, trakasserier – sexuella och andra – vid ett regemente, vid Ledningsregementet i . En tystnadskultur på regementet ska ha förvärrat problemen; ansvariga befäl ska enligt medieuppgifter ibland varit medvetna om vad som pågår utan att rapportera det uppåt. Det är allvarligt, även om det är bra att regementsledningen nu reagerade när de fick kännedom om vad som pågått. har vi tyvärr kunnat läsa om att visselblåsare råkar illa ut när de rapporterat om problem och trakasserier. De problem vi kunnat läsa om stämmer väl in i den bild som fick då vi intervjuade ett antal kvinnor och män med erfarenhet av att arbeta inom Försvarsmakten, under kortare och , med en pågående eller tidigare anställning. Det framkom att försvarsmaktsledningens tydliga ord om likabehandling och jämställdhet inte når ut i organisationen och att arbetet inte alltid sker systematiskt eller följs upp. I arbetet lämnade nio förslag om hur likabehandlings- och jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten kan utvecklas. Bland annat lämnade vi förslag på att försvarsmaktsledningen vid alla regements- och förbandsbesök ska följa upp hur arbetet med jämställdhet och likabehandling bedrivs och genomförs, som ett sätt att hålla frågan vid liv och som ett viktigt bedömningskriterium. Det vore bra om försvarsministern kunde göra samma sak i förhållande till försvarsmaktsledningen. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : På vilket sätt har regeringens styrning av Försvarsmaktens jämställdhetsarbete utvecklats ?
fr · H911649 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:649 Beräkning av antalet personer som vistas i utan tillstånd av (M) till Statsrådet (S) I regeringens proposition 2020/21:159 Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten hänvisar regeringen till tidigare beräkningar om att upp till 50 000 personer befinner sig i utan att ha tillstånd att vara här. Vidare skriver regeringen ”Även om det inte går att säkert uttala sig om hur många personer som vistas i landet utan tillstånd, är det sannolikt att siffran har ökat väsentligt jämfört med de tidigare uppskattningarna.” Även i en debattartikel i (Polisen har ett omöjligt uppdrag med utvisningar) angavs att antalet med säkerhet dock är högre och att ”skuggsamhället kan uppgå till hela en procent av det svenska samhället.” Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att uppdatera beräkningarna av hur många personer som vistas i landet utan tillstånd?
fr · H911650 · 2021-12-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:650 Bekämpning av pandemier tillsammans av (M) till Statsrådet (S) har arbetsmarknadsregioner som råkar ha landsgränser rakt igenom sig. I norra finns en sådan arbetsmarknadsregion. Området längs den svensk-norska gränsen i norra och norra är väl integrerat i varandra; där spelar barnen på båda sidor om gränsen i samma fotbollslag, syskon som bor växelvis hos sina föräldrar kan ha en mamma i och en pappa i , företag har verksamheter på båda sidorna om gränsen och många människor bor i ett land och arbetar i det andra. För att inte nämna gränshandeln och turistindustrin som försörjer väldigt många familjer i dessa gränsland. Innan coronapandemin fungerade dessa arbetsmarknadsregionerna så gränslöst som det var möjligt och människor kunde lätt passera gränsen för att ta sig mellan arbete och hem. När pandemin slog till med full kraft stängdes gränsen och därmed möjligheterna till arbete, företagsamhet, vänskap och familjära sammankomster. Stora problem uppstod därmed och stora värden har gått förlorade, såväl materiella som mänskliga. Det finns en stor oro för att vi kommer att ha svårt att läka de sår som uppstod genom att människor plötsligt såg varandra som vi och dom. Det finns också stor oro för att alla de som förlorat sina arbeten och därmed sin försörjning kommer att råka ut för stor psykisk ohälsa. Dessa problem, som den stängda gränsen inneburit, bör vi lära oss av för att kunna stå redo vid nästa pandemi och vid nästa kris. Därför är det en god idé att redan nu börja arbeta med hur vi bättre ska samarbeta över gränserna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder för att främja samarbeten över gränserna avser statsrådet att vidta för att ska stå bättre rustat vid nästa kris?