ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112640 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2640 Covid-19-smitta under graviditeten av (SD) till Socialminister (S) är det känt att gravida kvinnor är en extra sårbar grupp under epidemier av infektionssjukdomar. Sårbarheten beror bland annat på naturliga förändringar av immunförsvaret under en graviditet. I en ny studie som Läkemedelsvärlden rapporterar om kan man se att covid-19-smitta under graviditet kan få svåra följder för både mamman och barnet och att hälsoriskerna ökar för dem båda. En del mindre studier har tidigare visat att även covid-19 verkar vara ett allvarligt hälsohot för gravida. bekräftas detta av en ny studie som har genomförts vid 43 kliniker i 18 länder i olika delar av världen och som publicerats i den amerikanska . Sammanlagt medverkade 706 covid-19-positiva gravida och 1 424 icke covidsmittade gravida kvinnor. Resultaten visar att de gravida med covid-19 hade en tydligt ökad risk för bland annat havandeskapsförgiftning (högre risk) och för infektioner som krävde antibiotika (högre risk). av de covidsmittade gravida behövde intensivvård, jämfört med av de icke smittade kvinnorna. Dödligheten bland dessa båda grupper av kvinnor var . Det var också betydligt vanligare med kejsarsnitt och tidigt igångsatta förlossningar bland de covidsmittade, liksom för tidig födsel och låg födelsevikt hos de barn vars mammor hade covid-19. Även när de covid-19-positiva gravida var symtomfria fanns riskökningar för dem och deras barn, men inte lika stora som när mamman hade symtom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Ämnar ministern och regeringen på något sätt förmedla denna information till allmänheten samt införa starkare restriktioner?
fr · H8112641 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2641 Konflikten mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) kunde man läsa i om hur den tjeckisk-ryska konflikten fördjupas. Vidare kunde man läsa om hur planerar att minska taket för antalet ambassadanställda på den ryska ambassaden i landet. utlovar motsvarande åtgärder i den djupnande diplomatiska konflikten länderna emellan. har anklagat rysk underrättelsetjänst för att ligga bakom en dödlig explosion i ett ammunitionslager 2014 och har därefter utvisat 18 ryska diplomater ur landet. svarade genom att i sin tur utvisa 20 tjeckiska diplomater. Den tjeckiske utrikesministern hade före torsdagens besked från gett ett ultimatum – att låta de utvisade tjeckerna få återgå till arbetet senast . Enligt är diplomatutvisningar inte proportionerliga och saknar grund. beslutade att i solidaritet med grannlandet utvisa tre ryska diplomater från landet. Kort därefter bemötte beskedet med att utvisa tre slovakiska diplomater. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Ämnar ministern och regeringen agera på något vis till följd av den pågående konflikten mellan och ?
fr · H8112642 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2642 Sexuellt våld i Tigray i av (SD) till Utrikesminister (S) , som är generaldirektör för (), larmar nu om det ökade sexuella våldet i konfliktregionen i . Informationen härrör från personal på sjukhus och kliniker i regionen, som har tagit del av berättelser om extremt sexuellt våld. Enligt bland annat vårdpersonal har soldater från och grannlandet bland annat förgripit sig på offer genom gruppvåldtäkter under den långa konflikten. Farhågor finns om att våldtäktsbrott utförs systematiskt som en del i krigföringen, vilket även oroar . Frågan om sexuellt våld i Tigray behandlades i , där speciellt våld mot kvinnor och flickor togs upp. ”Medlemmarna i säkerhetsrådet uttrycker djup oro över anklagelser om brott mot mänskliga rättigheter och övergrepp, bland annat sexuellt våld ...” konstaterar de 15 medlemsländerna i rådet i ett uttalande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: På vilket sätt avser ministern och regeringen att agera mot det sexuella våldet i , för att det ska tillsättas en utredning om händelserna och för att ansvariga ska ställas inför rätta?
fr · H8112643 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2643 luftvärnsattack mot israelisk kärnteknisk anläggning av (SD) till Utrikesminister (S) kunde man läsa i om hur en syrisk robot slagit ned i , utan att orsaka skada. Den uppges ha slagit ned ett antal mil utanför staden , där har en topphemlig kärnteknisk anläggning. Israeliska medier har rapporterat om att luftvärnsförsvaret kring anläggningen har förstärkts till följd av att man befarat en förestående attack från Iranstödda styrkor i något land i regionen. Som svar på den syriska luftvärnsroboten har attackerat robotbatterier i , uppger militär. Enligt israelisk arméradio avfyrades roboten av typen SA-5 mot ett israeliskt flygplan, men missade sitt mål och flög in över . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: På vilket sätt arbetar ministern och regeringen med konflikten mellan och ?
fr · H8112644 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2644 Smittspridningen av covid-19 i av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) har den högsta samhällssmittan i hela , och sjukvården går på knäna. Antalet bekräftade fall av covid-19 har ökat i i följd, vilket innebär att de restriktioner som regeringen har infört inte har haft tillräcklig effekt för att dämpa smittspridningen. Många barn, unga och medelålders drabbas av covid-19. Vågen av smittade är också högre och längre än i andra svårt drabbade länder. Samma sak var det med resultatet att vi har många fler långtidssjuka och avlidna än vad som var, och är, nödvändigt. Det kommer dröja till innan antalet vaccinerade är tillräckligt stort för att dämpa smittspridningen ordentligt. Med dagens nivå av smitta kommer ytterligare uppåt en halv miljon svenskar då att ha drabbats av covid-19, varav tiotusentals får långvariga eller svåra besvär. Min fråga till socialminister är följande: Varför använder inte regeringen sig av pandemilagen och inför fler restriktioner för att trycka tillbaka smittspridningen i samhället?
fr · H8112645 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2645 Prioritetsordning för vaccination mot covid-19 för personer med allvarlig psykisk sjukdom av (SD) till Socialminister (S) Ett antal grupper har under pandemin identifierats som riskgrupper. I riskgrupperna ingår personer som riskerar att bli allvarligt sjuka i covid-19. Prioritetsordningen för vaccin mot covid-19 har därefter utformats utifrån principen att riskgrupper ska erbjudas vaccin före personer som löper lägre risk för att bli svårt sjuka i covid-19. Ett antal nya studier som har genomförts visar på att personer med allvarlig psykisk sjukdom, som exempelvis bipolär sjukdom och schizofreni, drabbas extra hårt av covid-19. publicerades bland annat en svensk studie från och , som visar att dödligheten kopplad till covid-19 är fyra gånger högre hos gruppen äldre med allvarlig psykisk sjukdom jämfört med friska personer i motsvarande ålder. Länder som , , och har prioriterat personer med psykisk sjukdom i sina vaccinationsplaner. I nationella plan för vaccination mot covid-19 saknas dock personer med allvarlig psykisk sjukdom i listan över sjukdomar eller tillstånd som innebär en ökad risk för att bli allvarligt sjuk i covid-19. prioriterar således vissa insatser enligt LSS, men det omfattar enbart några utvalda personer med psykiatriska tillstånd. I fas 3 har myndigheten valt att lyfta in personer med psykisk funktionsnedsättning, eftersom man menar att gruppen kan ha svårt att följa råd om smittskyddande åtgärder. Den typen av formulering kan vara missvisande och tolkas som att personer med psykisk sjukdom kan utgöra en eventuell risk för att driva på smittspridningen. Evidensen bakom den bedömningen är således väldigt oklar. Utöver det säkerställer inte prioriteringen i fas 3 att personer med allvarlig psykisk sjukdom faktiskt prioriteras på ett ändamålsenligt sätt utifrån den faktiska hälsorisk som föreligger. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad gör ministern för bedömning avseende behovet av att uppdatera rekommendationer om prioritetsordning för vaccination mot covid-19 utifrån det faktum att den senaste forskningen tydligt pekar på att risken för att bli allvarligt sjuk eller avlida i covid-19 är betydligt större för personer med allvarlig psykisk sjukdom?
fr · H8112646 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2646 Skolans objektivitetsprincip av (SD) till Utbildningsminister (S) har en förälder uppmärksammats flitigt i medierna efter att ha ifrågasatt den ideologiska inriktningen på en av hans döttrars lektioner. Föräldern har kritiserats av såväl socialdemokratiska politiker som medier, och hans dotter har fått hotfulla brev skickade hem till sig. Dottern har även mötts av ”dålig stämning” i skolan, vilket påverkat henne och familjen negativt. Mina egna erfarenheter som förälder speglar denne pappas i mångt och mycket. Jag har vid åtskilliga tillfällen varit i kontakt med lärare, rektorer och annan skolpersonal gällande mina tonårsdöttrars upplevelser vid diskussioner i skolan om politik och val. Jag har inte ”lagt mig i” den tydliga vänsterlutningen som inramat själva lektionerna eller de uppgifter som mina döttrar fått sig tilldelade, utan har endast poängterat att det är lika bra att fullfölja uppgifterna med betygen i åtanke och att låta lärarna få de svar som är politiskt korrekta och förväntade. Detta på grund av att mina döttrar annars hade riskerat att få sämre betyg och tillrättavisningar. Vittnesmål från andra elever pekar på samma sak – av rädsla för att få sänkta betyg undviker man att uttrycka sina åsikter och tankar. De fall där jag de facto har lagt mig i har varit strikt politiska. Ett antal lärare har vid upprepade tillfällen uttryckt ett tydligt ställningstagande mot ett specifikt riksdagsparti, nämligen . under diskussioner om Förintelsen frågades om denna fruktansvärda händelse skulle kunna upprepas i , och den generella känslan i klassen var att det sannolikt inte kunde göra det, varpå lärarens följdfråga var: ”Om skulle bli statsminister då?” Detta upplevdes naturligtvis mycket obehagligt av min dotter, då hennes pappa indirekt utpekades som potentiell nazist. Denna samma lärare hade vid åtskilliga tidigare tillfällen uttryckt sig om och i negativa ordalag. På en av min andra dotters lektioner hävdade en pedagog på hennes skola att ”sverigedemokrater springer omkring och bränner ned flyktingboenden”. agerade jag självklart som förälder och tog upp frågan med berörda lärare och rektor. Det anser jag absolut att jag borde ha rätten att göra, då dessa två exempel, bland många andra, konkret strider emot objektivitetsprincipen. Ovan nämnda exempel har utspelat sig i både och privat grundskola. Mot bakgrund av att detta nu uppmärksammas medialt och att många andra exempel kommit upp till ytan i kölvattnet av fallet i vill jag med objektivitetsprincipen i åtanke fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att försäkra svenska föräldrar och elever att svenska skolor faktiskt förstår och utövar objektivitetsprincipen?
fr · H8112647 · 2021-04-25 00:00:00 — Fråga 2020/21:2647 Balansen mellan hållbart skogsbruk och bevarande av (M) till Statsrådet (S) Jag har i en tidigare skriftlig fråga önskat svar från miljö- och klimatministern samt vice statsministern på av vilken anledning regeringen avstod från att underteckna skrivelserna om skogsrelaterade frågor inom ramen för European och om ministerns agerande ska tolkas som att regeringen inte står bakom budskapen som framförs i skrivelserna. Då svaret från regeringen innehöll ett flertal otydligheter, och då har undertecknat skrivelserna gällande skogsrelaterade frågor inom ramen för European , väljer jag att ställa en kompletterande fråga till statsrådet : Kan statsådet mer detaljerat redogöra för skillnaden i position mellan den finska och den gällande balansen mellan hållbart skogsbruk och bevarande?
fr · H8112648 · 2021-04-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2648 Överklagande av bildande av naturreservat i Ljungsjömyren av Per Schöldberg (C) till Miljö- och klimatminister (MP) , , , äger och förvaltar skog, varav är produktiv skogsmark, och mitt i detta ligger, hotellet, konferensanläggningen och restaurangen . Målsättningen är ett uthålligt skogsbruk, certifierat enligt gällande system. Skötseln av skogen präglas av såväl ekonomiska som miljömässiga kriterier, och skogen ska brukas så att de positiva klimateffekterna förstärks och de negativa begränsas, som övriga miljö- och naturvärden som frisk luft, rent vatten, biologisk mångfald och rekreationsmöjligheter kan upprätthållas och förstärkas. har en process pågått om att vill inrätta naturreservat på Hjortseryds egna marker omfattande . har beslutat om inrättande, och har motsatt sig detta. beslut väcker frågor och har därför överklagats till regeringen . Med anledning av att detta är ett regeringsärende vill jag fråga miljö- och klimatminister : När förväntas regeringen fatta beslut i fråga om Hjortseryds överklagande?
fr · H8112649 · 2021-04-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2649 Samhällsviktiga träprodukter av (M) till Statsrådet (S) är behörig myndighet enligt EU:s riskberedskapsförordning för elsektorn (2019/941). Förordningen syftar till en bättre samordning kring elkriser inom EU. Bland annat kräver den att medlemsländerna samarbetar med varandra. Förordningen fastställer även en gemensam ram med bestämmelser för hur länderna bör förebygga, förbereda sig inför och hantera elkriser. Det handlar bland annat om att fastställa relevanta elkrisscenarier samt att upprätta en riskberedskapsplan. Det svenska elnätet grävs mer och mer ned i marken, men är en stor del av elinfrastrukturen på många platser i trästolpar – trästolpar som vid en storm kan knäckas, förstöras och behöva bytas ut. Vi såg exempelvis vid stormen att det behövdes 17 000 nya elstolpar av trä. finns inget garanterat lager av sådana stolpar i , vilket innebär att det företag som tillverkar snabbt måste leverera och lagerhålla i beredskapssyfte. Klimatforskare menar att vi måste förbereda oss för att vädret blir mer extremt och att stormar och hård vind kan bli mer vanligt. Dessutom blir vi mer och mer beroende av elenergi då vi ställer om till ett fossilfritt samhälle. Detta är viktigt för såväl industri som samhälle. Att vid en kraftig storm som stormen vara beroende av att kunna importera elstolpar från annat land som kanske också drabbats kan vara riskabelt sett ur ett beredskapsperspektiv. Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att de få producenterna av elstolpar i ska finnas kvar även och/eller att en lagerhållning av elstolpar ska finnas i landet?
fr · H8112650 · 2021-04-26 00:00:00 — Fråga 2020/21:2650 Viltvårdsfonden av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har beslutat att delar av allmänna uppdrag ska upphandlas, vilket innebär att nu är öppna för att ansöka om. Bland de föreningar och organisationer som har ansökt återfinns bland annat en organisation som kallar sig Jaktkritikerna. Jag är inte den ende som är orolig för att jaktfientliga organisationer nu ska kunna ta del av pengar från Viltvårdsfonden och för vad det kommer att leda till för konsekvenser för viltet. Regeringen uppger att det är som tryckt på om upphandling av delar av uppdraget, men lade ned ärendet utan att ställa krav på förändring. Tvärtom säger kommissionen att frågan bara berör . Det är inte utan att undran väcks om det är regeringens avsikt att pengar ur Viltvårdsfonden, som ska användas till åtgärder som främjar viltvården, ska kunna sökas av organisationer som är direkta motståndare till jakt. Min fråga till statsrådet lyder därför: Ämnar statsrådet öppna upp för att organisationer som är motståndare till jakt ska kunna söka och ta del av pengar ur Viltvårdsfonden som är avsedda för jakt och viltvård?
fr · H8112651 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2651 Valet i av (SD) till Utrikesminister (S) premiärminister har, som ett led i att kunna utlysa nytt val, tillkännagett sin avgång. Syftet med valet är att lösa de politiska spänningar som uppstått efter höstens krig med . Valet är planerat att hållas . innehar ordförandeskapet i , och har, framför allt genom Minskgruppen, en betydande roll att spela i den konflikt som fortfarande råder mellan och . Tyvärr har Minskgruppens relevans åsidosatts kraftigt genom agerande. Jag vill fråga utrikesminister : Kommer ministern i egenskap av ordförande i att vidta några särskilda åtgärder med anledning av valet i , och i så fall på vilket sätt?
fr · H8112652 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2652 Svenskt erkännande av folkmordet av (SD) till Utrikesminister (S) , , lämnade jag, inför av folkmordet , in en skriftlig fråga (2020/21:2589) till utrikesministern i vilken jag ställde frågan om varför inte den erkänner folkmordet i enlighet med beslut och de tidigare utfästelser och löften som getts om ett erkännande. Bakgrunden till frågan är att tillkännagav 2010 för regeringen att folkmordet ska erkännas, Socialdemokraternas tidigare vallöften om att erkänna folkmordet och partiets kongressbeslut på att så ska ske. Trots detta har regeringen vägrat att erkänna det. I går, , i samband minnesdagen, gick president ut och erkände massmorden på armenier och andra kristna minoriteter i som ett folkmord. röstade igenom ett erkännande. Med gårdagens uttalande följde upp det kampanjlöfte som han gjorde . När nu president, som den har särskilt gott öga till, nu erkänt folkmordet vill jag fråga utrikesminister : Kommer presidents beslut att erkänna folkmordet att påverka den att göra detsamma och därmed följa beslut och sina egna tidigare vallöften och kongressbeslut?
fr · H8112653 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2653 Fängslandet av Ahmadreza Djalali av (SD) till Utrikesminister (S) har gått sedan Ahmadreza Djalali, iransk-svensk forskare inom katastrofmedicin, frihetsberövades på rättsvidriga grunder. har motiven för hans anhållande, dödsdom och fortsatta internering inte offentliggjorts. Ahmadreza Djalali greps , innan han skulle återvända till , där hustrun och två barn finns. Familjen fick ingen information om gripandet förrän , då Djalali fick ringa ett kort samtal till dem. Han hade rest till efter att ha blivit inbjuden till universiteten i och Shiraz att delta i workshops om katastrofmedicin. I ett uttalande som har antagits gemensamt av de tre universitet i där Ahmadreza varit verksam: , Università del Orientale i och Vrije Brussel i , kräver man att Ahmadreza Djalali ska släppas fri. Man skriver: ”Hans hälsa försämras snabbt. har han upprepade gånger nekats tillgång till nödvändig medicinsk vård, trots bevis för att han lider av leukemi. Under hela pandemin hölls han fången i en cell som han delade med fjorton andra fångar, tills han flyttades till fullständig isolering . i isolering har nu flyttats tillbaka till en flerfångscell i Evinfängelset. Där lever han under ständigt hot om att hans dödsdom ska verkställas.” Undertecknarna av uttalandet menar på att Djalalis situation är angelägen för alla forskare och för samhället i stort och kräver att myndigheterna säkerställer att Djalali får omedelbar tillgång till kvalificerad medicinsk personal som kan tillhandahålla vård i enlighet med medicinsk etik, inklusive principerna om sekretess, autonomi och informerat samtycke. ”Vi uppmanar det internationella samfundet att vidta förnyade åtgärder som svar på den försämrade situation som befinner sig i, och vi uppmanar EU och medlemsstaterna att agera innan det är för sent”, skriver man. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förmå regim att frige Ahmadreza Djalali?
fr · H8112656 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2656 Våld i nära relationer av (M) till Statsrådet (MP) Så gott som tar vi del av berättelser om människor som utsätts för våld i sitt hem av någon som står dem nära på en plats där de egentligen borde kunna känna sig som tryggast. Övervägande delen är kvinnor som utsätts för våld av män. En fysiskt starkare person som ger sig på en fysiskt svagare. En situation som borde fördömas och dömas å det hårdaste då det kränker det viktigaste en människa ska kunna begära: trygghet. Trots upprepade fall och upprop efter upprop så ökar antalet fall. En ohållbar utveckling som måste stoppas med alla tänkbara medel. Om inte ett samhälle kan skydda sina medborgare, vad är då ett samhälle? I dagens är det offret som får flytta på sig. Fly från sin vardag för att klara livhanken. Det borde vara tvärtom. Förövaren som får hålla sig borta, som får kontaktförbud, som får skaffa sig en ny vardag långt bort. Det minsta vårt samhälle skulle kunna göra för alla som utsätts för våld i en nära relation är att döma till kontaktförbud och fotboja för att tydligt reglera och markera att vi inte tolererar våld. Inte ute på öppen gata och ännu mindre i hemmet, som borde stå för den yttersta tryggheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att våld i nära relationer förhindras?
fr · H8112657 · 2021-04-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:2657 Åtgärder för att motverka skadefåglar av (M) till Statsrådet (S) ser vi större och större problem för dem som lever i skärgårdskommuner eller kommuner med sjöar inpå tätorterna med olika typer av djur som tar över. I har vi länge levt med skarven inpå husknuten som lägger en död hand vart än den far fram. Fisket utarmas och hotar näringens möjlighet att överleva. I härskar framfusiga vitkindade gäss som omöjliggör för människor att använda centrumnära badplatser och som riskerar att ödelägga campingplatser och stuguthyrning i dess närhet då kunderna uteblir på grund av fåglarnas framfart. I fick det centrumnära badet stänga helt under den gångna sommaren på grund av att träck så till den milda grad förvandlat badplatsens vatten till icke badbart, vilket resulterade i att även strandkaféet med mera fick stänga igen i brist på badande kunder. Gemensamt för samtliga är att man efter konstens alla regler försökt få bukt på problemet men utan effekt. som hanterar det tillstånd som krävs för att aktivt få se till att minska populationen gömmer sig bakom lagstiftning och fågeldirektiv som inte uppdaterats på evigheter. Kommunerna står utan råd om hur de ska hantera en rakt igenom ohållbar situation. Vi kan läsa om vikten av att ha en gynnsam bevarandestatus, vilket i både fallet med gäss och med skarv är långt över säkrad. Man kan fråga sig var motsvarande regelverk finns för gynnsam bevarandestatus för människor och företagare. Vi närmar oss återigen en sommarsäsong, och situationen är akut i flera kommuner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att kommuner i skärgårdsbandet ska kunna freda sin mark, sina invånares möjlighet att använda badplatser och sina företagares möjlighet att fortsätta driva sin näringsverksamhet?