ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122958 · 2021-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2958 av (SD) Belarusaffären har frågat utrikesminister om hon avser att inom ramen för sin tjänsteutövning vidta några åtgärder för att klarlägga omständigheterna kring affären och för att säkerställa att företräds i på ett sätt som överensstämmer med vårt lands generella utrikespolitiska inriktning. Frågan har överlämnats till mig. Vad gäller så är regeringens ställningstagande om den mycket allvarliga utvecklingen glasklar. Vi har varit tydliga i vår hållning avseende det förfuskade presidentvalet, den omfattande repressionen och brotten mot mänskliga rättigheter. Jag vill understryka att utrikes-och handelspolitik kompletterar varandra väl och verkar parallellt såväl nationellt, inom EU som globalt. Regeringen bedriver en kraftfull utrikespolitik som står upp för mänskliga rättigheter som vi främjar ökad handel där svenska företag, med sina hållbara lösningar och värderingar, i regel är en positiv kraft i världen. företräds internationellt av våra ambassadörer som utför ett viktigt arbete med att främja svenska intressen. Ambassadernas handelsfrämjande arbete sker förstås inom de ramar som sätts av utrikespolitik och i förekommande fall av relevanta EU-gemensamma beslut. Det kan röra sig om exempelvis handelsbojkotter eller exportförbud av varor och tjänster som omfattas av embargo. Det finns inget förbud som hindrar företag att exportera civila varor till . Även på s.k. svåra marknader, det vill säga i länder som inte är fullt ut demokratiska, har våra ambassader en viktig uppgift med att fortsätta främja handel. Anledningarna till det är flera. Dels för att svenska företags närvaro kan vara till fördel för lokalbefolkningen då även de gynnas av en exempelvis utbyggd infrastruktur. Dels för att svenska företag med sin närvaro i världen ofta är en positiv kraft som sprider värderingar kring hållbarhet, jämställdhet och arbetstagares rättigheter. Samt för att det har främjat vår internationella konkurrenskraft och skapat arbetstillfällen i . Precis som avstår från medverkan i affärer när de inte lever upp till de högst ställda krav vad gäller hänsyn till mänskliga rättigheter gör även ambassaderna avvägningar i sitt främjandearbete När det gäller hur företräds i har ambassadör mitt och fulla förtroende som regeringens representant i . Ambassaden - och inte minst ambassadören själv - bedriver på uppdrag av regeringen ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet. Mot bakgrund av den fortsatt mycket negativa utvecklingen i arbetar EU nu med att fortsätta utvidga de riktade sanktionerna och införa ytterligare riktade ekonomiska sanktioner, vilket stödjer
frs · H8122959 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2959 av (SD) Integritetsaspekter vid förstörande av patientjournal har frågat mig om jag avser att agera på något sätt för att skydda integriteten hos personer som ansökt om journalförstöring men fått avslag på ansökan och i så fall hur. Rätten att ta del av allmänna handlingar är en del av offentlighetsprincipen, som är en grundläggande princip för statsskick. Rätten att ta del av dem syftar till att ge allmänheten och massmedierna en rätt till insyn i det offentligas verksamhet, bl.a. för att möjliggöra kontroll av verksamheten och därigenom bidra till rättssäkerhet och effektivitet. Rätten att ta del av allmänna handlingar begränsas dock i de fall uppgifterna i handlingarna omfattas av sekretess. Uppgifter om enskilda personers hälsa anses vara särskilt känsliga och har därför ett starkt skydd i lagstiftningen för att säkerställa att den enskildes integritet värnas. Skyddet för dessa personuppgifter fastställs i bl.a. dataskyddslagstiftningen och i offentlighets- och sekretesslagen. Enligt offentlighets- och sekretesslagen omfattas uppgifter om enskilds hälsotillstånd som förekommer av hälso- och sjukvården av sekretess, vilket innebär att uppgifterna inte får lämnas ut om det inte står klart att uppgifterna kan lämnas utan att den enskilde lider eller någon närstående till denne lider men. Detta gäller även för uppgifter som förekommer i handlingar som inkommer i IVO:s verksamhet som består i särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. finns därmed ett starkt skydd i lagstiftningen som syftar till att skydda den enskildes integritet även i de fall som frågeställaren lyfter.
frs · H8122960 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2960 av (C) Tillgänglighet av Naloxon har frågat mig hur jag tänker agera för att Naloxon ska bli tillgängligt för poliser och andra som kan hjälpa till att rädda liv vid opioidöverdoser. Antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning är högt i . Dessa dödsfall drabbar ofta utsatta personer och deras anhöriga och närstående. Att minska antalet narkotikarelaterade dödsfall är en högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minska antalet personer som dör till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. En av flera viktiga insatser som har genomförts är att förbättra förutsättningarna för ökad tillgängligheten till naloxon i landet. Av ”Missbruk, substansrelaterade diagnoser och spel om pengar”, som presenterades , framgår att naloxon som nässpray nu når allt fler individer. konstaterar att arbetet med att tillgängliggöra naloxon har nått ut brett i landet trots att insatsen är relativt ny. Regeringen ser mycket positivt på denna utveckling. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen avseende ökad tillgänglighet till naloxonläkemedel. Regeringen välkomnar detta tillkännagivande och kommer att återkomma i denna fråga.
frs · H8122961 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2961 av (C) Konsekvenser av registreringskrav för utländska arbetsgivare har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen som trädde i kraft och som medför en skyldighet för utländska utbetalare att göra skatteavdrag för anställda som arbetar i . Fram till och med omfattades inte utländska utbetalare som saknade fast driftställe i (nedan utländska utbetalare) av skyldigheten att göra skatteavdrag från ersättning för arbete som betalades ut till en fysisk person som utfört arbete i . En person som fick skattepliktig ersättning för arbete från en utländsk utbetalare var därför skyldig att själv redovisa och betala in sin skatt . Mottagare av sådan ersättning fick därför själv ansvara för en omfattande administration. gäller i stället att alla som betalar ut ersättning för arbete utfört i är skyldiga att göra skatteavdrag från utgiven ersättning, oavsett om utbetalaren är svensk eller utländsk. Den som är skyldig att göra skatteavdrag ska registreras som arbetsgivare hos . För de anställda som utför arbete i och där de nya bestämmelserna är tillämpliga innebär bestämmelserna en förenkling. Den anställda behöver inte längre själv redovisa eller betala in sin skatt , utan detta görs av utbetalaren. Samma regler gäller oavsett om utbetalaren är svensk eller utländsk. Denna förenkling kan även vara positiv för den som arbetar i gränsregionerna. Om den anställda, t.ex. på grund av skatteavtal mellan och annat land, inte ska beskattas för inkomsten som uppburits för arbete i kan den anställda ansöka om jämkning hos . Ett sådant beslut medför att utbetalaren inte ska göra skatteavdrag och inte heller registrera sig hos som arbetsgivare. De nya reglerna om skyldighet för utländska utbetalare att göra skatteavdrag för anställda som arbetar i har varit i kraft endast och jag har förståelse för att det tar att skapa rutiner när nya regler införs.
frs · H8122962 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2962 av (M) Hemvärnet och tillgång till ammunition har frågat mig om hur jag ser på att återgå till att låta hemvärnssoldater ha en mindre andel ammunition till sitt tjänstevapen hemma, och om jag avser att agera i frågan. Försvarsmakten avgör, inom ramen för gällande regelverk, hur och var ammunition och andra krigsnödvändiga förnödenheter förvaras. Jag avser inte agera i denna fråga.
frs · H8122963 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2963 av (M) Inlåning av intensivvårdspersonal från grannländer har frågat mig om jag kommer att hörsamma regionernas begäran och ställa en formell förfrågan till våra nordiska grannländer om personalstöd till svensk intensivvård . För regeringen är det viktigt att intensivvården säkras och att personalen som har gjort helt otroliga insatser kan få återhämtning. Regionerna är ansvariga i egenskap av arbetsgivare, men regeringen är självklart mån om att hjälpa till. Under pandemin har regeringen skjutit till stora resurser till vården och till ambulanstransporter. Vidare stöttas samordningen av intensivvården på nationell nivå. Det är vanligt att sjukvårdspersonal från andra nordiska länder arbetar i – och vice versa. Så även nu under pandemin. Det finns ett avtal mellan de nordiska länderna om stöd i en katastrofsituation. Kriterierna för att få sådant stöd är mycket högt ställda. I praktiken behöver den nationella kapaciteten vara uttömd. Kriterierna för detta är inte uppfyllda, vilket SKR också noterar i sin skrivelse eftersom det stöd som begärs skulle gå utöver det avtalet. , före skrivelsen från SKR, hade min statssekreterare kontakt med sin norska motsvarighet. Då framkom inga hinder för regioner att rekrytera intensivvårdspersonal från . Jag har i kontakt med och hälsoministrar åter fått det bekräftat att man inte ser några hinder för regioner att exempelvis i samarbete rekrytera personal där. har våra nordiska grannländer precis som hög belastning i vården, men naturligtvis är t.ex. norska och danska intensivvårdssjuksköterskor och läkare varmt välkomna att jobba i .
frs · H8122964 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2964 av i (M) Isbrytarna har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa åretruntsjöfarten i nu och . Det är viktigt att isbrytningsverksamhet utförs på ett effektivt sätt även under svåra vinterförhållanden. Det är av stor betydelse för att svensk industri ska kunna fortsätta bedriva verksamhet i och därmed också kunna upprätthålla sin konkurrenskraft. Förnyelsen av isbrytarflottan är ett arbete som pågått . har ett pågående arbete med att ta fram de närmare detaljer hur isbrytarflottan bör förnyas vilket pågår . Detta arbete genomförs i samarbete med finska . Infrastrukturpropositionen anger enbart de totala ekonomiska ramarna för den kommande nationella infrastrukturplanen. Satsningar på objektsnivå definieras inte i propositionen, utan det är något som berörda myndigheter ska återkomma till regeringen med och som regeringen därefter tar ställning till.
frs · H8122965 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2965 av till internationella organisationer har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen förbereder på mottagare av svenskt bistånd eller stöd till internationella organisationer där det visar sig att pengar ändå gått till terrororganisationer eller korruption. verkar i de svåraste miljöerna där biståndet behövs mest, men där korruptionen ofta är utbredd. Anti-korruption är därför en högt prioriterad fråga för regeringen och en stor mängd aktiviteter genomförs. Regeringen har arbetar brett med att bemöta korruption både som utvecklingshinder och risk. Regeringen ställer i genomförandet av biståndet krav på god kontroll och åtgärder mot korruption i såväl bilateralt samarbete som multilaterala organisationer. och Sida för därtill en tät dialog med sina samarbets-partner och följer löpande upp biståndet med fältbesök, revisioner och utvärderingar. Detta då varje skattekrona i det svenska utvecklings-samarbetet ska bidra till fattigdomsbekämpning. Sida agerar alltid vid misstanke om korruption, och vidtar relevanta åtgärder. Vid mindre avtalsbrott utan uppsåt eller som beror på grov oaktsamhet, och där Sida har ett fortsatt förtroende för samarbetsparten, är påföljderna ofta krav om att specifika förbättringsåtgärder vidtas innan fortsatt finansiering kan bli aktuell. Det tar sig uttryck i extrakontroller så som mer detaljerad och frekvent rapportering, ökat antal uppföljningsbesök och även kapacitetsstärkande åtgärder såsom utbildningar, extra finansiering till redovisningssystem och för att stärka intern styrning och kontroll hos Sidas avtalspartners och deras samarbetspartners. Påföljder vid allvarligare avtalsbrott är att avtal sägs upp, att avtalspartner eller samarbetspartner säger upp eller avskedar personal och att polisanmälan görs. Kan det konstateras att det finns en finansiell skada så ska medel återbetalas. Återkrav sänder en tydlig signal om att korruption inte accepteras och verkar som en påminnelse att våra avtalspartners måste säkerställa att de avtalsvillkor Sida ställer måste efterlevas i alla efterföljande led. Även i de ärenden där misstanke inte kunnat bekräftas så kan det ändå som en försiktighetsåtgärd bli aktuellt med viss kapacitetstärkning och extrakontroller liknande de som införs vid mindre avtalsbrott.
frs · H8122966 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/21:2966 av (M) Utgiftsmål för biståndet har frågat mig om jag och regeringen på något sätt planerar att gå över dagens utgiftsmål om av bni till biståndet så att det ska läggas på en högre nivå. Det svenska enprocentsmålet uppnåddes och har länge haft brett stöd i , vilket bidragit till stabilitet och förutsägbarhet inom det svenska utvecklingssamarbetet. Redovisningsprinciper till gör att faktiska utfallet kan variera något enskilda år, vilket beskrivs i budgetpropositionen, men jag kan bekräfta att målet att budgetera av BNI till bistånd kvarstår och regeringen har inga planer på att ändra detta.
frs · H8122967 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2967 av (SD) Public service roll i totalförsvaret har frågat mig hur jag avser tydliggöra public service-bolagens totalförsvarsuppdrag så att det kan möta samtidens hot mot rikets säkerhet. Public service-företagen regleras på en övergripande nivå genom sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen i enlighet med den inriktning som fastställs av . Inför den innevarande tillståndsperioden föreslog regeringen i Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 (prop. 2018/19:136) att () och () beredskapsuppdrag ska förtydligas så att det tydligt framgår att företagen ingår i det svenska totalförsvaret. Vidare föreslogs att det ska framgå att företagens beredskapsarbete ska genomföras med utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar både fredstida krissituationer och höjd beredskap. Som en följd föreslogs också att företagens risk- och sårbarhetsanalyser ska avse både fredstida krissituationer och höjd beredskap. De två programföretagen ska ha motsvarande ansvar för utbildning och övning av personalen som övriga delar av totalförsvaret. Vad gäller företagens verksamhet vid höjd beredskap bedömde regeringen att de viktigaste delarna av uppdraget fortsatt bör gälla. Vid högsta beredskap ska företagen utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under regeringen. Regeringen bör även framöver kunna förordna om samma sak vid skärpt beredskap men i propositionen föreslås att det ska klargöras att den möjligheten endast ska utnyttjas om regeringen ser särskilda behov av detta. har det framgått av sändningstillstånden för och att de bestämmelser om programverksamheten som ingår i uppdraget i övrigt ska vara vägledande också vid fredstida kriser och höjd beredskap. Däri ingår att sändningsrätten ska utövas sakligt och opartiskt. Regeringen föreslog i propositionen att det i tillstånden också tydligt ska framgå att företagen så långt möjligt ska ha möjlighet att bibehålla de fredstida strukturerna även under höjd beredskap. beslutade i enlighet med regeringens förslag och sändningstillstånden för och för tillståndsperioden –2025 har utformats enligt beslutet (bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utifrån de villkor som ställs i sändningstillstånden och radio- och tv-lagens krav är det public service-företagens eget ansvar att utforma sin verksamhet. Public service-företagens oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens publicistiska integritet. Som kultur- och demokratiminister är en av mina viktigaste uppgifter att värna mediernas – i synnerhet public services – oberoende.
frs · H8122968 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2968 av (SD) Konsekvenser av agerande och 2020/21:2999 av (M) Svenskt agerande i EU om har frågat mig om vilka konsekvenser jag ämnar föreslå för mina EU-kollegor med anledning av agerande. har frågat mig om hur jag och regeringen avser att agera för att EU tydligt ska visa att odemokratiska handlingar har ett pris. Jag besvarar frågorna samlat. antog slutsatser om situationen i som skickar en kraftfull och tydlig signal om vilka allvarliga konsekvenser oacceptabla, hänsynslösa och farliga agerande kommer att medföra, inklusive utökade sanktioner och överflygningsförbud över EU för belarusiska bolag. kommer att aktivt verka för att EU ska omsätta dessa slutsatser i verkningsfulla beslut.
frs · H8122969 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2969 av (SD) Framtiden för har frågat mig om regeringen är villig att ompröva sitt beslut gällande framtid. Coronapandemin har fört med sig ett kraftigt minskat flygresande. Men inträffade ett trendbrott där inrikesflyget började minska som vi såg en stor samhällsdebatt kring flygets klimatpåverkan. En stor del av trafiken på utgörs av inrikestrafik. Det är tveksamt om volymerna på inrikestrafiken kommer att bli desamma som . Det finns flera skäl till detta. Ett viktigt skäl är den ökade digitaliseringen som medför att behovet av affärsresor kan minska, även för flyget. Detta är tydligt, inte minst med tanke på den utveckling av distansarbete som skett under pandemin. har i uppdrag att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. har utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Enligt Swedavia AB:s bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. gör vidare bedömningen att flygtrafiken i istället bör koncentreras till . Bolagets bedömning är att detta på bästa sätt värnar både konkurrenskraft och tillgänglighet. Det har tillsatts en utredare som ska analysera och redovisa hur driften och verksamheterna vid formellt kan avvecklas. Det handlar bland annat om att beskriva de juridiska respektive ekonomiska förutsättningarna och konsekvenserna av en avveckling av flygplatsen. Utredaren har också i uppdrag att beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av verksamheten. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8122970 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2970 av (SD) Sverigeförhandlingen och kollektivtrafiken har frågat mig hur jag och regeringen agerat inom Sverigeförhandlingen för att säkerställa att skattebetalarnas pengar använts till de mest samhällsekonomiskt nyttiga investeringarna i kollektivtrafik. Det var den dåvarande borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen (dir 2014:106) med uppgift att bl.a. ingå överenskommelser om infrastrukturåtgärder och bostadsbyggande. Regeringen har sedan godkänt Sverigeförhandlingens storstadsavtal. har granskat den statliga medfinansieringen av regional kollektivtrafik inom Sverigeförhandlingen, som den dåvarande borgerliga regeringen tillsatte. Resultatet av granskningen redovisades i en granskningsrapport som publicerades . Regeringen kommer att lämna en skrivelse till där regeringen redogör för sin syn på rekommendationer.
frs · H8122972 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2972 av (C) Umgängesrätt vid gränsöverskridande delad vårdnad har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av att inreserestriktioner och krav på negativt covid-test, i kombination med våra nordiska grannländers motsvarande krav på karantän, test och restriktioner, kraftigt har påverkat och försvårat umgängesrätten för barn med föräldrar i de fall föräldrarna är bosatta i två olika nordiska länder. Regeringen sätter ett stort värde vid vårt nära nordiska samarbete och vill fortsätta arbetet med att stärka som region. Den fria rörligheten i har varit en viktig grund till den framgångsrika integrationen mellan våra länder. Men befinner vi oss i en extraordinär situation. Denna situation har krävt att vi vidtagit åtgärder som varit påfrestande för våra befolkningar i , inte minst för dem som lever i en gränsregion. De nordiska ländernas regler i dessa hänseenden har sett olika ut under pandemin, och gör så även . var länge det land som avvek från de andra nordiska länderna genom att inte ha några inreserestriktioner alls mot övriga nordiska länder. De första begränsningarna för inresor från andra nordiska länder infördes inte . , , beslutade regeringen att upphäva inreserestriktionerna gentemot , , och . Effekten är att resandet till från de nordiska länderna nu underlättas väsentligt. Vi kommer till rätta med de några av de problem som funnits i gränsregionerna på grund av de svenska inreserestriktionerna och vi möjliggör för ökad rörlighet och ökat utbyte med våra nordiska grannländer. iakttar vi försiktighet och behåller testkravet gentemot resande från övriga EES-stater för att minska risken för ett bakslag som kräver nya restriktioner. Därutöver fortsätter jag och mina regeringskollegor att föra en nära dialog med våra nordiska motparter för att hitta pragmatiska lösningar på de utmaningar som uppstår med anledning av våra grannländers inreserestriktioner.
frs · H8122973 · 2021-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2973 av (SD) Helhetsanalys av miljöeffekter av dieselanvändning har frågat mig om jag är intresserad av att låta göra en helhetsanalys av en dieselskattesänknings effekter på gårdsekonomi, brukande, miljö och klimat lokalt och globalt, och om jag är beredd att sänka dieselskatten om det visar sig att det leder till mindre växthusgasutsläpp och mer biologisk mångfald. Regeringen delar bedömningen att jordbrukets lönsamhet är en viktig fråga. Den inställningen genomsyrar hela vårt arbete med livsmedelsstrategin som antogs av 2017, vilket innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken . En viktig del i livsmedelsstrategin är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Ökad svensk livsmedelsproduktion kan även bidra till lägre global klimatpåverkan i de fall den ersätter livsmedel med större klimatpåverkan. Jag kan också stolt konstatera att det svenska jordbruket har vidtagit omfattande åtgärder för att minska sina utsläpp och har därför globalt sett och jämfört med EU kommit långt när det gäller att begränsa jordbrukssektorns klimatpåverkan, och arbetet med att ytterligare minska negativ påverkan kommer att fortsätta. Den svenska näringen har exempelvis ett uttalat mål om ett fossilfritt lantbruk till 2030. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergång till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket (dir. 2020:16). Utredningen kommer att redovisa sitt slutbetänkande . Regeringen kommer därefter att analysera förslagen.