ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911155 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:155 Cyberbrott mot företag av (M) till Näringsminister (S) har vi sett en kraftig ökning av olika cyberbrott mot företag men även mot myndigheter och organisationer. När fler medarbetare har arbetat hemifrån under pandemin så har också riskerna för intrång i de olika systemen kraftigt ökat. Vi ser också att flera viktiga samhällsfunktioner har drabbats av cyberattacker. Ett exempel av många inträffade då en av de större dagligvarukedjorna drabbades av ett cyberangrepp som påverkade deras kassor och de tvingades stänga sina butiker . I många fall blir intrånget inte allmänt känt, och många företag och organisationer tycker det är genant att ha drabbats och därför söker man inte heller hjälp utan betalar det belopp som utpressaren kräver för att återställa systemen. Inom området cyberbrottslighet krävs bättre kunskap, hjälp och information till näringslivet och det offentliga. Vidare krävs ett aktivt nationellt brottsbekämpande och ett större internationellt samarbete för att lagföra dessa brottslingar, som ofta är internationella. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern beredd att tillsätta en utredning för att kartlägga vilka informations- och utbildningsbehov som krävs för att förebygga cyberbrott mot våra företag?
fr · H911156 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:156 Dyslexi och nationella prov av (M) till Utbildningsminister (S) Frågan om huruvida elever med dyslexi ska få använda sina hjälpmedel då de skriver nationella prov i årskurs 3 och 6 har diskuterats utan att få någon lösning. Det är något som från har förklarats med att vi annars inte vet hur många elever som egentligen behärskar att läsa och skriva. Detta är en förklaring som ställs på sin spets då vi först genom kunde ta del av att undantagit en för hög andel elever med utländsk bakgrund att delta i Pisaundersökningen. Liksom då det blev känt att detta också gäller för det internationella läsförståelseprovet Pirls. Vi är många som aldrig har kunnat förstå varför tillåts stoppa dyslektiker från att använda sina hjälpmedel under nationella prov i lägre årskurser. Men den frågan blir än mer påtaglig då tydligen i andra sammanhang inte alls bryr sig om att samla eller bidra till en rättvisande statistik som visar hur många elever som egentligen behärskar olika färdigheter. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att dyslektiska elever ska få använda sina hjälpmedel vid nationella prov i årskurs 3 och 6?
fr · H911157 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:157 Den brittiska parlamentariska utredningen av pandemihanteringen av (SD) till Socialminister (S) kunde vi i läsa rubriken: hyllar brittisk tanke kring flockimmunitet: ”Dit vi behöver komma”. Hur smittspridningen av covid-19 skulle tacklas i har som bekant varit omdiskuterat. Likaså vilka avsikter som har haft när de format det som (av praktiska skäl) kan kallas för en svensk strategi. Den svenske statsepidemiologen var naturligtvis mycket väl införstådd i den brittiska strategin – flockimmunitetsstrategin – som initialt innebar att svaga skulle skyddas, men en majoritet av invånarna skulle utsättas för smitta i syfte att få ett kollektivt skydd. När han så tidigt som då hyllar denna tanke bör det inte finnas något tvivel om intentionerna med den svenska så kallade strategin. Den svenske statsepidemiologen konstaterade också att vi i nog inte skulle kunna få kontroll på smittan på något annat sätt än att försöka uppnå naturlig flockimmunitet. Efter att matematiker från ställt två alternativ mot varandra, ”mitigation” mot ”suppression”, hände något. Den brittiska studien visade att britternas (tillika ) strategi innebar förödande konsekvenser med åtskilliga döda och svårt sjuka. Premiärminister och hans regering valde därför att agera, och man ställde om helt till att plötsligt försöka trycka tillbaka smittan så mycket som möjligt. är också många britter glada för det. En färsk parlamentarisk utredning har dessutom slagit fast att borde ha stängt ned samhället betydligt snabbare i början av coronapandemin, och flockimmunitetsstrategin utmålas till och med som ”ett av de största misslyckandena för folkhälsan i .” Man räknar med tiotusentals onödiga dödsfall som kunde ha förhindrats. I ser det annorlunda ut och man ställde inte om. Socialminister önskas därför svara på följande fråga: Hur ser ministern på slutsatserna från den parlamentariska utredningen i , och kan vi förvänta oss att ministern föreslår en liknande utredning i ?
fr · H911158 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:158 Höga hyreskostnader vid renovering av (SD) till Statsrådet (MP) Det är ett välkänt fenomen att nyproduktion och renoveringar ger höga hyresnivåer. Ovanpå en redan befintlig hög hyresnivå så kan renoveringar i många fall innebära att hyran höjs i så stor omfattning att hyresgäster inte längre har råd att bo kvar. Olika upplåtelseformer för bostäder behövs eftersom människors behov och förutsättningar ser olika ut. Hyresrätten spelar en viktig roll; en stor andel av befolkningen bor i hyresrätter, närmare tre miljoner svenskar. För dessa hyresgäster, och för fastighetsägares möjligheter att renovera sina fastigheter, vill att regeringen utreder möjligheten till införande av skattefria underhållsfonder där fastighetsägare avsätter pengar som senare kan användas i samband med renovering. föreslår i rapporten att utvärdera stödet för renovering och energieffektivisering samt att analysera ägarförhållanden på hyresbostadsmarknaden ett återinförande av möjligheten att avsätta medel för underhåll i skattebefriade underhållsfonder. Man noterar att det skulle minska behovet av att finansiera underhållsåtgärder via standardhöjande åtgärder som inte efterfrågas av hyresgästerna. lägger som ett åtgärdsförslag fram att regeringen bör utreda huruvida skattefria underhållsfonder för hyresbostäder bör införas. Detta lyfter även allmännytta upp som ett välkommet förslag och noterar att det skulle skapa stort mervärde för hyresgäster och bostadsföretag. Det skulle innebära att man undviker att skjuta framtida kostnader för underhåll på framtida generationer av hyresgäster. Vidare skulle fastighetsägare på ett enklare sätt då kunna garantera att underhåll blir gjort i rätt tid, vilket ger en ökad boendekvalitet utan omfattande hyreshöjning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att få till stånd en utredning av möjligheterna till införande av skattefria underhållsfonder, och i så fall när ?
fr · H911159 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:159 Processfrågor vid miljötillståndsansökan av i (M) till Näringsminister (S) Statligt ägda lämnade in en ansökan om totalprövning av hela verksamheten i för att modernisera och samla all verksamhet i ett tillstånd. Efter hantering av ansökan för den befintliga verksamheten i , med vissa mindre ändringar för att möjliggöra en snabbare brytningstakt av den malm har tillstånd att bryta, avvisas nu ansökan av mark- och miljödomstolen, med hänvisning till brister i det samråd som genomfördes inför ansökan. Det avgörande i domstolens beslut handlar alltså inte om konsekvenser för miljön, utan om en bedömningsfråga kring hur inbjudan till samråd med särskilt berörda hanterats. Att förkasta en så omfattande miljötillståndsansökan och en lång rad mycket utförliga utredningar för en detalj i hur det kallats till samråd får anses vara ytterst märkligt och rättsosäkert. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern göra för att förhindra att samhällsviktiga verksamheter framöver inte stoppas på grund av relativt små processfrågor?
fr · H911160 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:160 Prisutvecklingen på mat av (M) till Näringsminister (S) När dieselpriset går upp stannar av sakta men säkert. Pensionärer och människor med låga inkomster har svårt att få pengarna att räcka till mat. De klagar på att brödpriset gått upp och att maten blir dyrare. De tvingas därför att köpa utländsk mat, mindre näringstät mat eller mat som på annat sätt är billigare i inköp. Svenska bönder har svårt att klara sig i konkurrensen med andra länder, och svenska lantbruk läggs ned i en oroande takt. Ett alltför högt dieselpris kommer att ställa traktorer och skördetröskor stilla eller så kommer matpriserna att stiga ytterligare. riksdag har beslutat om en svensk livsmedelsstrategi där det är tydligt uttalat att svensk livsmedelsproduktion måste öka. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att målen i den svenska livsmedelsstrategin ska nås?
fr · H911161 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:161 Elbrist som säkerhetsrisk av (L) till Statsrådet (S) Elförsörjningen är mycket viktig för landets försvar och civilförsvarberedskap. I Försvarsmaktens remissvar till angående nationell riskberedskapsplan för elförsörjning pekas dock en rad allvarliga brister ut. Dessa brister är så allvarliga att Försvarsmakten ställer sig tvivlande till om elförsörjningen kommer att fungera tillfredsställande under höjd beredskap. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att trygga elförsörjningen så att den inte skadar landets civilförsvarberedskap?
fr · H911162 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:162 Globaleye av (L) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten har hemställt till regeringen om att få anskaffa Globaleye. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att några viktigare anskaffningar inte ska beslutas förrän den nu arbetande utredningen om ny materielförsörjningsstrategi är klar?
fr · H911163 · 2021-10-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:163 beskrivning av Förintelsen av (SD) till Utbildningsminister (S) har avslöjat hur , på sin hemsida, uppmuntrar svenska lärare att låta sina elever leta fram bevis för att Förintelsen aldrig ägde rum och sedan debattera för sin sak. ”Du och ditt arbetslag kan använda stödet när ni diskuterar hur kontroversiella frågor kan användas i undervisningen”, skriver myndigheten, enligt , i sina riktlinjer och anger förslag på sådana ”kontroversiella” frågor. En av dessa ”kontroversiella” frågor är, enligt , huruvida månlandningen 1969 var fejkad. En annan är Förintelsen. Lärare uppmuntras att dela in sina elever i olika grupper för att debattera huruvida den ägde rum: ”Grupp 1 ska finna minst tre argument för att Förintelsen inte har ägt rum, med hjälp av fakta och information från internet. De får också fråga andra vad de tror och varför”, skriver . En annan grupp ska uppmanas att leta tryckta material som stöder tesen att Förintelsen är ett påhittat fenomen: ”Grupp 3 ska resonera sig fram till minst tre argument för att Förintelsen inte har ägt rum. De får använda kursmaterial och böcker från ”, skriver i sina riktlinjer. Enligt är syftet med övningen bland annat att elever ska lära sig vikten av källkritik. Det är förvisso bra och viktigt att elever lär sig vara källkritiska. Men att använda Förintelsen, som en ”kontroversiell” fråga, är ytterst osmakligt. finns det problem i med att vissa grupper försöker både förringa och förneka folkmordet, och antisemitismen fortsätter att spridas i vårt samhälle – så även i våra skolor. Judiska ungdomar vittnar om trakasserier, och i har judar känt sig tvingade att flytta från staden. blir Förintelsens överlevare, som kan vittna och berätta om det fasansfulla, allt färre. I samband med i betonade statsministern att det är viktigt att arbetet mot antisemitism fortsätter – i politiken, i klassrummen och i civilsamhället. som regeringen alltså säger sig vilja bekämpa antisemitismen i har man en myndighet som riskerar att i stället underblåsa den. Av denna anledning vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att användande av Förintelsen som exempel på en ”kontroversiell” fråga, som elever ska träna sig på att ifrågasätta, är i överensstämmelse med regeringens arbete mot antisemitism, eller vilka åtgärder avser ministern att vidta?
fr · H911165 · 2021-10-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:165 Svensk pandemihantering och norsk kritik av (SD) till Socialminister (S) Den svenska hanteringen under coronapandemin har utmärkt sig på flera sätt. Undertecknad har också konsekvent och återkommande riktat frågor till socialministern om såväl den passivitet som präglat regeringens arbete som de vägval man gjort som skiljt sig avsevärt från stora internationella organ och erkända experter. Den röda tråden från regeringen har varit att återkommande skylla ifrån sig och inte ta ansvar, som man ena stunden har sagt att det är för tidigt att utvärdera det svenska arbetet för att i andra stunden påstå att det rent av har varit lyckat (att visa vad som anses ha varit lyckat har regeringen dock aldrig klarat av). I skrivande stund finns goda skäl att återkomma till frågan om att utvärdera den svenska hanteringen. Antalet döda har ett klart och tydligt samband med hur många av invånarna som har smittats totalt sett. Naturligtvis speglar det också hur våra länder, som faktiskt haft liknande förutsättningar, har tacklat pandemin. Siffrorna är tydliga och ligger med råge värst till, sett till såväl döda som döda per hundra tusen invånare: : 14 922 döda (146,9/100 000) : 2 674 döda (46/100 000) : 1 111 döda (20/100 000) : 884 döda (16,4/100 000) : 33 döda (9,6/100 000) När man ser dessa siffror bör det inte längre finnas några tvivel om att den har misslyckats fullständigt i kampen mot detta virus. Konsekvensen av detta är tusentals människor som har mist sina liv i onödan och ytterligare tusentals som har fått sina liv förstörda till följd av långtidscovid. Det går inte att komma ifrån att har stuckit ut som ett udda parialand under pandemibekämpningen. Detta bekräftas enligt medieuppgifter nu också i en bok av biträdande hälsodirektör, , som riktar svidande kritik mot hantering. I stället för att lyssna till vetenskap och forskning anses också ha sysslat med ”picking," det vill säga att de plockat vissa bitar ur olika forskning i syfte att stödja de egna åsikterna. Samtliga så kallade restriktioner i har hävts, varför det inte kan finnas någon motivering till att det inte skulle gå att utvärdera eller reflektera kring pandemihanteringen. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Mot bakgrund av de höga svenska dödstalen under pandemin, hur ser ministern på kritiken från biträdande hälsodirektör, och finns det något i ministerns och regeringens hantering som hon menar har varit lyckat eller som borde ha gjorts annorlunda?
fr · H911166 · 2021-10-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:166 Gravida kvinnors arbetssituation i ljuset av covid-19 av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) ger inte längre rekommendationen om hemarbete, och ett tungt ansvar vilar nu på svenska arbetsgivare att i det aktiva arbetsmiljöarbetet förebygga smittrisker på arbetsplatsen. Likaså vilar ett tungt ansvar på den lagstiftande makten, som genom att tillhandahålla de rätta verktygen i form av regelverk och dokument kan säkerställa att arbetsgivare ges rätt förutsättningar för att bedriva ett genomtänkt och effektivt arbetsmiljöarbete. Dessvärre har visat att de relevanta regelverken på området lämnar mycket att önska i termer av tydlighet. Särskilt tydlig har denna problematik varit avseende gravida kvinnors arbetsmiljö i ljuset av covid-19. På detta område har det uppvisats allt annat än tydlighet – tvärtom präglas de ansvariga myndigheternas kommunikation av rena motsägelser. En särskild tolkningsproblematik har uppkommit avseende gravida kvinnor som är fullvaccinerade mot covid-19. och anger att gravida som är fullt vaccinerade har samma skydd mot insjuknande i allvarlig covid-19 som övriga vaccinerade grupper. gör tolkningen att gällande föreskrifter uppställer ett krav på att en särskild och individuell riskbedömning ska göras av den gravida kvinnans möjligheter att arbeta på ett riskfritt sätt. Om arbetsgivaren konstaterat att risken att exponeras för viruset inte kan undanröjas, ska den gravida kvinnan enligt gällande regelverk förbjudas att arbeta av arbetsgivaren. I praktiken innebär detta att en arbetsgivare kan förbjuda en gravid kvinna från att arbeta oavsett om kvinnan är fullvaccinerad och utan beaktande av hennes inställning i frågan. Detta har resulterat i att tusentals gravida kvinnor har fått lämna sina arbetsplatser under pandemin. Att olika myndigheter ger olika direktiv som arbetsgivare kan tolka på olika sätt av är djupt problematiskt. Denna brist på rättssäkerhet för den enskilda arbetstagaren är oacceptabel, såväl ur ett rättighets- som ett jämställdhetsperspektiv. För många kvinnor innebär ett förbud mot att arbeta kännbara konsekvenser, såväl ekonomiska som sociala. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förtydliga regelverket och samordna myndigheterna bättre så att inte gravida som en försiktighetsåtgärd riskerar skickas hem trots att de kan fortsätta arbeta?
fr · H911167 · 2021-10-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:167 Kompetensförsörjningen vid landets domstolar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Innevarande problematik med rekrytering av domare och övrig kompetens till landets domstolar är allmänt känd. Detta inte minst efter uppmärksammandet av den problematiska situationen vid , som dessutom fick fortgå trots flera varningssignaler. Eftersom det finns en brist på domare är goda arbetsmiljöer vid domstolar önskvärt i syfte att locka fler domare till domartjänsterna, i stället för att riskera att bidra till motsatt effekt. tingsrätter står inför utmaningen att tillsätta domare i där domare väljer att avsluta sina anställningar och det dessutom är få sökande till de utlysta domartjänsterna. Brist på domare kan leda till längre handläggningstider och uppskjutna rättegångar. Med en ökande ärendehantering riskerar dessutom arbetsmiljön att försämras ytterligare för såväl ledning som övriga anställda på landets domstolar. Den negativa utvecklingen med brist på domare är minst sagt oroande. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa en god kompetensförsörjning vid landets domstolar?
fr · H911168 · 2021-10-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:168 Högre fart för A-traktorer av (SD) till Infrastrukturminister (S) har det varit en flitig debatt om A-traktorer. A-traktorerna delar befolkningen i två läger: de som vill förbjuda dem, och de som tycker de är bra. Personligen anser jag att den ganska genomförda regelförändringen är positiv och förenklar för ungdomar som vill ta sig fram, speciellt där det finns brister i kollektivtrafiken. A-traktorerna har en lång historik i , och en hel del har hänt sedan den första epatraktorn sågs på gatorna. De nya reglerna förenklar processen att göra om ett fordon till en traktor, vilket har många fördelar men också vissa nackdelar. Fordonen är mer miljövänliga och mer trafiksäkra, och de besiktigas. Den stora nackdelen med A-traktorer är att de inte har bältestvång. Den moderna är mer eller mindre en bil och har deformationszoner. Nyare fordon har även airbag. Att krocka i kan sluta med en dödsolycka och i bästa fall att man skadar sig förutsatt att man inte har bilbälte på sig. Airbag i fordon där föraren inte är bältad kan nämligen utgöra en större risk för skador och dödsfall. Mopedbilen går lite fortare, , men där finns ett bältestvång om hjälm saknas. Att höja hastigheten för A-traktorer vore en enkel åtgärd för att påföra förarna av dessa fordon med bälte. Att höja hastigheten ger även fler fördelar förutom ökad säkerhet för föraren, till exempel irritationen bland övriga fordonsförare som anser att traktorerna är i vägen. Det finns alltså mycket att vinna på en hastighetshöjning för traktorerna då de nyare modellerna har airbag och bälten, vilket gör förarmiljön mycket säkrare än till exempel mopedbilar. Ytterligare en fördel med en hastighetshöjning för A-traktorer kan vara att manipuleringen av fordonen torde minska. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer regeringen att verka för att göra A-traktorerna mer lik mopedbilar och höja hastigheten för dem
fr · H911169 · 2021-10-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:169 Åtgärder för att minska chaufförsbristen av (SD) till Infrastrukturminister (S) Vid ett möte med , , och , , på halk- och riskutbildning påtalades att köer till uppskrivning för körkortsteori och uppkörning för körkort har ökat kraftigt. Detta främst i storstäder. Det framkom också att kommuner som haft mindre problem med kötider nu började få detta då de i mer tätbefolkade städer söker tider i dessa kommuner, vilket ökar kötiderna även där. Trafikskolorna får hård press på sig redan när elever skriver in sig i körskolan att försöka hitta för både teori- och körprov. Detta för att eleverna inom rimlig tid ska få sitt körkort, vilket vid inskrivning kan ligga över bort. Allt färre väljer att ta körkort via en trafikskola. I stället chansar en del med att de ska klara sin utbildning helt privat, vilket leder till att de flesta inte klarar teorin eller den praktiska delen, vilket leder till flera omprov. Andelen som inte klarar teori- och körproven har ökat stadigt , och tyvärr ser utvecklingen ut att hålla i sig. Färre klarar proven och väljer trafikskolor, vilket resulterar i kraftigt ökade köer hos . Till detta skall läggas att regeringen med i spetsen gör vad den kan för att fördyra och försvåra ägande av bil. Ser vi till stadsmiljö byggs det fastigheter med förändrade parkeringstal, vägar blir smalare, bränslepriser skjuter i höjden, hastigheter sänks och skatten för nya bränslesnåla, säkra bensin- och dieselbilar har skjutit i höjden. Det är oerhört viktigt att uppmuntra till att skaffa B-körkort då det är en förutsättning för att därefter bygga på körkortet till tyngre behörigheter för buss eller lastbil. Transportbranschen, oavsett det gäller persontransporter eller gods, påtalar att det kommer att bli problem med rekryteringen av chaufförer. Vi har också läst om den brist på chaufförer som har, både vad gäller transporter av mat och av bränsle. Butikshyllor gapar tomma, och det har förekommit slagsmål vid bensinstationerna om de sista dropparna bränsle. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern och regeringen att arbeta för att inte ska hamna i samma situation som med en chaufförsbrist som drabbar landets invånare hårt?