frs · H8122333 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2192 av (SD) Ett förbud mot antidemokratiska donationer, fråga 2020/21:2233 av (SD) Donationer till moskéer och fråga 2020/21:2333 av Kopparklint (M) Utländsk finansiering av islamistiska organisationer i har frågat mig vad som hindrar mig från att verka för en liknande lag som den danska lagen mot antidemokratiska donationer i och hur jag ser på det danska och österrikiska tillvägagångssättet. har frågat mig om jag avser att ta initiativ till liknande lagstiftning som nu infört vad gäller donationer till moskéer, och om inte, varför. Kopparklint har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att förhindra att donationer går till moskéer som finansieras av länder och aktörer som anses motarbeta demokratin. Inledningsvis får jag säga att det lever tusentals människor med muslimsk bakgrund i . Det finns en stor variation av muslimska traditioner, inriktningar och organisationer representerade här. har grundlagsskyddade opinionsfriheter som bland annat innefattar yttrandefrihet och religionsfrihet. Jag vill understryka att den våldsbejakande islamistiska extremismen utgör en minoritet i detta sammanhang. Med det sagt ser regeringen allvarligt på all verksamhet som kan understödja eller på annat sätt uppmuntra till allvarlig brottslighet. Det gäller oavsett om den sker med religiösa förtecken eller inte. Därför ser jag också positivt på det förslag till grundlagsändring som i bred enighet har lämnats av grundlagskommitté och som ger utrymme för att i lag begränsa föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understödjer terrorism. Regeringen har länge velat kriminalisera deltagande i en terroristorganisation, vilket dock har hindrats av den nuvarande grundlagsregleringen. När en grundlagsändring nu ser ut att komma till stånd avser regeringen att se över hur ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation kan utformas. Målsättningen är att ha en sådan lagstiftning på plats efter att en grundlagsändring genomförts. För regeringen är det prioriterat att säkerställa att de statliga stöd som fördelas till olika organisationer går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. 2018 tillsatte regeringen även en utredning för att se över demokrativillkoren och hur de tillämpas. Det betänkande som överlämnades till regeringen innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Sedan det under beredningen konstaterats ett behov av kompletterande analyser har ytterligare en utredning tillsatts. Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen. Demokrativillkor finns i majoriteten av de förordningar som styr bidragsgivningen till det civila samhället. utvecklar vi kontrollen och uppföljningen. Det finns fall där myndigheter upptäckt missförhållanden och kunnat återkalla bidrag med stöd i befintliga villkor. Det finns skäl att aktivt följa frågan om försök till utländsk påverkan på religiösa miljöer i . Forskare vid har med finansiering från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skrivit rapporten salafism och salafistisk jihadism - påverkan mot och utmaningar för det svenska samhället. I rapporten konstateras bland annat att det är tydligt att utländsk finansiering av moskéer, skolor, samt religiösa föreningar och stiftelser behöver granskas och studeras närmare och att finansiering i salafistiska och salafist-jihadistiska miljöer inom är ett understuderat fenomen. Regeringen bevakar redovisningar av ytterligare forskningsprojekt om informationspåverkan i relation till den salafistiska miljön som kommer att slutföras . Regeringen överväger ytterligare initiativ för att förebygga risken för otillbörlig påverkan på exempelvis trossamfund. Regeringen ska därför träffa forskare och berörda myndigheter för att inhämta synpunkter och diskutera möjliga åtgärder.