ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111800 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1800 Hela landet-perspektiv när staten köper konst av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) I och med återstarten av kulturen i spåren av pandemin satsar regeringen 50 miljoner på ökat inköp av konst från statens sida. Denna satsning syftar både till att fler konstnärer ska få skäligt betalt för sina verk och till att ge det allmänna tillgång till mer konst. Det har dock framkommit i medier att en mycket stor andel av dessa konstinköp, i synnerhet den del som hanterar, görs på konstgallerier i . Detta är värt att ifrågasätta, då dessa statliga satsningar rimligen bör syfta till att stimulera verksamhet i hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Har ministern för ambition att arbeta för att och ska bredda sitt geografiska synfält när det kommer till inköp av samtida konst?
fr · H8111801 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1801 De mest utsatta barnens rätt av (SD) till Statsrådet (MP) Uttalanden görs av experter inom juridik, exempelvis på och Barnrättscentrum, i en artikel i , nummer 1, 2021, årgång 87, om att det förekommer brister gällande barns rättigheter i juridiska sammanhang. I artikeln lyfts brister fram, som att barn inte kommer till tals och inte kan kräva sin rätt samt resursbrister och strukturer som inte är anpassade efter barns behov och verklighet. Flera brister som noteras är bristande barnsyn, att man inte tar barn på allvar och inte ser barn som fullvärdiga personer som har rätt att bli lyssnade på. Det påpekas även att kompetensen hos dem som jobbar med barn varierar. Bristerna är som regel störst vad gäller de mest utsatta barnen. Den problematik som återspeglas i artikelns uttalande från experter speglar det som lyft fram i ett flertal skriftliga frågor och interpellationer till då ansvariga statsråd. Hänvisningar har i dessa frågor och interpellationer gjorts från till aktuella utredningar kring barnens rättigheter, exempelvis den omfattande utredningen av implementering i svensk rätt. har inga konkreta svar framkommit som påvisar vad statsråd eller regeringen kommer att göra i praktiken för att åtgärda bristerna samt tillse att en stärkt rätt för barn erhålls. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att lyssna in den juridiska expertisens råd och varningstecken samt utifrån detta agera kraftfullt för att alla barn, inte minst de mest utsatta barnen, ska ges stärkta rättigheter i juridiska sammanhang?
fr · H8111802 · 2021-02-14 00:00:00 — Fråga 2020/21:1802 Undantag i momsregler under pandemin av (SD) till Finansminister (S) För att klara massvaccineringen är sjukvården i akut behov av lokaler. Men larmar fastighetsägare för att en skatteregel stoppar uthyrningen. Lokaler får stå tomma och kosta mångmiljardbelopp. Detta rapporterar Fplus. Det finns flera privata fastighetsägare runt om i landet med lokaler som står tomma och som passar för just vaccinering. Men moms- och tillgänglighetsregler sätter käppar i hjulen. De flesta fastighetsägare vill kunna tillämpa frivillig hyresmoms, men det går bara om hyresgästen har momspliktig verksamhet vilket vårdföretagen normalt inte har. Fplus berättar om företaget i . I ett av deras hus blev en lokal ledig. , som driver en vårdcentral i huset, såg att den skulle komma väl till pass som tillfällig vaccinationslokal. Men eftersom är ett vårdföretag är de momsbefriade. Det innebär att skulle behöva betala tillbaka momsen för de investeringar som gjorts i lokalen . Dessa regler gäller dock inte när det kommer till uthyrning åt regionernas vårdcentraler eftersom de inte är momsbefriade. Av denna anledning vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att under pandemin kunna göra undantag i momsreglerna så att privata vårdgivare kan hyra lokaler för att utföra vaccinationer?
fr · H8111803 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1803 Räkfisket i norska vatten av (SD) till Statsrådet (S) En stor del av det svenska räkfisket sker i norska vatten. Svenska yrkesfiskare drabbas därför hårt av att de inte just nu får fiska i norska vatten. Detta kan leda till räkbrist i och stegrande priser på räkor, vilket i sin tur drabbar konsumenterna. Detta enligt fiskares producentorganisation (SFPO). Problemet bottnar i de nu pågående förhandlingarna mellan EU, och om fisket efter Brexit. Yrkesfiskarna bidrar med färska skaldjur och fisk till hushållen över disk men också med råvaror till den av pandemin hårt trängda restaurangbranschen. Fiskarna spelar en nyckelroll för den svenska livsmedelsförsörjningen. För att det svenska fisket ska vara framgångsrikt behövs rättvisa konkurrensvillkor, utan onödigt regelkrångel, samt grundläggande tillgång till fiskevatten. Det senare är nu hotat för räkfisket. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa våra svenska räkfiskares möjligheter att fiska i norska vatten?
fr · H8111804 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1804 Ökad rättssäkerhet vid adoption av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterades att stoppar alla internationella adoptioner efter att en statlig utredning visat att barn blivit stulna eller köpta från sina biologiska föräldrar. I rapporteringen noteras att man trots vissa reformer anser att insynen i adoptionsprocessen i vissa länder inte är tillräcklig. Vidare påpekas att har fler adopterade personer än , och det adopteras från samma länder. Dessutom tas det upp att en rapport släppts från den svenska adoptionsverksamheten, men rapporten fokuserar inte på korruption som man gjort i . Statskontoret bedömer i rapporten att ”nuvarande organisering är ändamålsenlig och ger bäst förutsättningar för att säkerställa barnrättsperspektivet och rättssäkerheten i den internationella adoptionsverksamheten.” noteras bland annat att det finns vissa risker med den adoptionsverksamhet som sker från och att ”det är svårt att fullt ut garantera rättssäkerheten och barnrättsperspektivet i varje enskilt adoptionsfall.” Detta indikerar brister och att åtgärder behövs. Både rättssäkerheten i stort och det barnrättsliga perspektivet ska vara fullgod. För att en svensk barndomsgaranti ska vara gällande behöver processerna kring adoptionsverksamhet uppenbarligen ses över. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har regeringen planer på att se över de processer kring adoption som är inblandade i och lägga fram lagförslag för att öka rättssäkerheten och stärka barnrätten?
fr · H8111805 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1805 Ryskt vaccin mot covid-19 av (SD) till Socialminister (S) fördömer som bekant, såväl i den offentliga debatten som tillsammans med övriga partier i , den negativa utvecklingen beträffande fristående domstolar, situationen för oliktänkande och förföljelsen av oppositionella politiker och fristående journalister i . tror vi att det är viktigt att samarbeta i frågor kring hälsa och teknisk utveckling. Samarbete inom valda områden kan bidra till att klyftan mellan och övriga inte ytterligare vidgas. EU har problem med leveranser av vaccin mot covid-19. Astra-Zenecas vaccin har dessutom inte visat sig tillräckligt effektivt för att i ges till den äldsta delen av befolkningen. har det ryska vaccinet Sputnik V, enligt den medicinska tidskriften , visat mycket goda prestanda. Min fråga till socialminister är därför: Anser ministern att självständigt bör köpa in eller agera för att EU godkänner och köper in vaccinet Sputnik V, och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall?
fr · H8111806 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1806 Åtgärder mot ökande spänningar mellan västvärlden och av (SD) till Utrikesminister (S) har vi nåtts av nyheter om människorättsbrott i såväl som . I har pluralismen i politiken aktivt motarbetats av regeringen. Den politiska oppositionen fängslas, och möjligheterna till demonstrationer beskärs. Dessutom har en lång rad mord och mordförsök drabbat oppositionella politiker och journalister, och dessa brott har ofta skett med metoder och utrustning som pekar mot kopplingar till statliga organisationer snarare än mot rent brottsliga organisationer. I hanteras den uiguriska minoriteten på en lång rad kränkande sätt, och vittnesmålen från västra om dessa övergrepp blir allt fler. fördömer, liksom övriga svenska partier, denna negativa utveckling såväl i den offentliga debatten som i vårt arbete i . oroas vi över att klyftan mellan fullt ut demokratiska länder och länder med, eller närmast med, enpartisystem förefaller växa snabbt. Vi tror att det, som vi kritiserar ovan nämnda stater, också är viktigt att samarbeta inom vissa områden. EU har problem med leveranser av vaccin mot covid-19. Astra-Zenecas vaccin har dessutom inte visat sig tillräckligt effektivt för att ges till den äldsta delen av befolkning. har det ryska vaccinet Sputnik V visat goda prestanda i studier som klarat kritisk granskning och publicering med refereesystem i den medicinska tidskriften . Kanske kan just arbetet med bekämpningen av covid-19 erbjuda möjligheter att motverka de snabbt ökande spänningarna mellan och och i förlängningen även mellan och . Att köpa in ryskt eller kinesiskt vaccin skulle kunna tjäna det dubbla syftet att skynda på bekämpningen av covid-19 som vi visar att vi – även om vi fördömer behandlingen av oppositionella i och liksom andra negativa tendenser – respekterar dessa länders vetenskap och vill upprätthålla och utveckla ett tekniskt samarbete Min fråga till utrikesminister är därför: Verkar ministern för att genom samarbete kring utvalda tekniska frågor, exempelvis kring vacciner mot covid-19, bidra till att motverka de generellt snabbt ökande spänningarna mellan västländerna och , som de pågående riktade sanktionerna fortsätter?
fr · H8111807 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1807 Åtgärder mot ensamhet och isolering av (SD) till Statsminister (S) I har premiärminister nu inrättat en ny ministerpost, ensamhetsminister, för att råda bot på den ensamhet och isolering som blivit en följd av framför allt pandemin. Det är den tidigare biträdande inrikesminister, , som blir förste ensamhetsminister. rapporterar om att innan den nya posten skapades slog en officiell rapport fast att antalet självmord ökat kraftigt , efter att stadigt ha varit på nedgång . Rapporten visade att självmorden ökat främst bland kvinnor och ungdomar. tillsatte en ensamhetsminister . I har social isolering varit ett problem främst bland äldre människor, skriver Sakamoto på sin hemsida. I drabbar ensamhet alla åldersgrupper, i synnerhet till följd av åtgärderna mot , konstaterar han. Av denna anledning vill jag fråga statsminister : Avser statsministern att inrätta en liknande ministerpost som nu gör, och tidigare gjort, för att bekämpa problemen med isolering och ensamhet till följd av pandemin, eller avser statministern att vidta några andra åtgärder?
fr · H8111808 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1808 Svenska intressen i va-frågor av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Va-frågor spelar väsentlig roll i det svenska samhället. Det finns både miljörelaterade hänsyn och funktionsrelaterade aspekter på området. Att svenska kommuner allt oftare inte ges tillstånd att bygga reningsverk är ett samhälleligt problem. SKR och Svenskt Vatten har reagerat då regeringen agerade för vagt vid utvärdering av ramdirektivet för vatten, . EU:s ramdirektiv för vatten sätter stopp när reningsverket inte kan kompensera utsläpp från fler människor med hjälp av bättre teknik. har blivit stämt av för att vi inte klarar kraven i avloppsdirektivet. Det är inte acceptabelt att EU-regler inverkar negativt på svenska förhållanden. Flera andra EU-länder och aktörer driver på för att anpassa avloppsdirektivet efter sina behov. inledde en revison av direktivet 2020. Svenskt vattenskydd och reningsverken behöver utvecklas ytterligare. Möjligheter till utbyggnad av miljöskyddande avloppsreningsverk i samt svenska förutsättningar för anpassning av avloppsdirektivet behöver säkerställas. Det finns, enligt aktörer på området, möjlighet att agera kraftfullare för att se till svenska intressen kring vattenrening och avloppsfrågor på EU-nivå stärks, liksom att öka samverkan med kommunerna, vilka konkret hanterar va-frågorna. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilka sätt kommer ministern att agera för att svenska intressen ska tas till vara gentemot , ministerrådet och kommuner, gällande vattenrening och avloppsfrågor?
fr · H8111809 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1809 Ungas psykiska ohälsa i spåren av pandemin av (SD) till Socialminister (S) Den största utmaningen för unga har länge varit den utbredda psykiska ohälsan. har psykisk ohälsa bland unga i åldern 10–ökat med enligt , och bland flickor uppger en majoritet att de lidit av psykisk ohälsa, enligt en rapport från . Trots kännedomen om denna drastiska utveckling tredubblades köerna till barn- och ungdomspsykiatrin under den förra mandatperioden och endast tre regioner och landsting lyckades erbjuda hjälp inom utlovad tid . Detta bör ses som ett svek mot unga, och om ingen förändring sker kommer det att få långsiktiga konsekvenser för både berörda individer och samhället i stort. Ovan beskrivna fakta var rådande innan pandemin, och det går att anta att problematiken kraftigt har förvärrats. Dels för att ungas liv kraftigt har begränsats , dels för att vården lidit av ett kanske skådat stresstest. Det innebär att unga mår sämre, något som styrks av Ungdomsbarometerns rapport 2021 i vilken det endast är en minoritet av unga som känner sig hoppfulla . går vården går på knäna, varför det går att anta att den vård som kan erbjudas för psykisk ohälsa, och vilken redan innan pandemin saknade resurser, knappast fungerar bättre in i pandemin. Givet detta återfinns onekligen ett behov av att ytterligare resurser riktas till barn- och ungdomspsykiatrin, elevhälsan och Ungdomsmottagningar – samt naturligtvis vården i allmänhet. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att få bukt med den ovan beskrivna problematiken?
fr · H8111810 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1810 Behovet av en återvandringsmyndighet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) i var det tabubelagt att över huvud taget diskutera volymer och kostnader när det kom till invandring. Denna åsiktskorridor bidrog starkt till av naiv massinvandring till , vilken har brutit ned vårt land och dess välstånd samt kraftigt försämrat tryggheten och gemenskapen i samhället. Sent omsider har även andra partier börjat våga tala om volymer på invandringen till . Den utvecklingen var sannolik direkt oundviklig givet hur det allmänna stödet för minskad invandring har vuxit. Även om andra partier nu nyktrat till något och till viss del begränsat migrationen till är de årliga volymerna ändock för höga, och riktiga assimilationspolitiska åtgärder lyser än med sin frånvaro. Att endast minska migrationen till är dock på intet sätt tillräckligt, utan i stället återfinns ett skriande behov av en omfattande återvandring. Detta då det inte återfinns någon naturlag som säger att samtliga asylsökande som under oklara förhållanden, och i strid mot Dublinförordningen dykt upp i , ska få stanna här för alltid – än mindre att de ska få välkomna hit släkt och vänner. Att hälften av de asylsökande som anlände 2015 nu fått uppehållstillstånd är direkt olämpligt och bör ses över. I de fall som uppehållstillstånden delades ut på felaktiga grunder bör desamma rivas upp. Har man initierat sin vistelse i med att ljuga för svenska myndigheter har man inte här att göra, vistas man här illegalt har man inte här att göra, om man som utländsk medborgare begår brott har man inte här att göra, och så vidare. Sammanfattningsvis kan konstateras att antalet utlänningar som står i behov av utvisning till sina hemländer är stort, och för att möjliggöra dessa utvisningar återfinns ett behov av en särskild återvandringsmyndighet – något jag med flera har motionerat om (2020/21:3123). har återkommande misslyckats med sitt uppdrag och kan omöjligt anses ha vad som krävs för att administrera den framtida återvandringen. skulle exempelvis kunna tilldelas mandatet att se över tidigare bifallna asylansökningar för att finna ärenden som beviljats på falska grunder – inte minst som en konsekvens av det överbelastade och de nu genomförbara ålderskontrollerna. Därutöver skulle myndigheten kunna arbeta med familjeåterförening i den vederbörandes hemland eller närområde med mera. Med anledning av det ovan beskrivna önskar jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att etablera en återvandringsmyndighet?
fr · H8111811 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1811 Genusteori inom högre utbildning av (SD) till Statsrådet (S) Genusvetenskap har sitt ursprung i feministteori och feministaktivism. Denna ”vetenskap" hävdar att maktordningar kopplade till kön, etnicitet, religion, sexualitet och klass är utpräglade i samhället, och målet är att bryta upp dessa. Nationella sekretariatet för genusforskning är öppna med att många som bedriver forskningen inom området drivs av en vilja att driva policyrelaterad forskning och att det finns en nära koppling till politiken. Vidare, beskriver Nationella sekretariatet för genusforskning genusvetenskapen på följande sätt: ”Vetenskapskritisk, förändringsinriktad, problematiserande och med en koppling till feministisk aktivism”. För att bryta de påstådda maktordningarna och förändra samhället i feministisk riktning anser förespråkare och utövare för genusvetenskapen att man ska integrera genuspedagogik i samhället. Genom normkritik, som är centralt i genuspedagogiken, ska man arbeta mot att uppnå det man kallar för jämställdhetsmål som innefattar bland annat: lika representation i yrken, bolagsstyrelser och utbildningar. arbetar de flesta högskolor med denna normkritik och integrerar således genuspedagogik i högskolans olika programutbildningar. För detta finns olika styrdokument, och Universitets- och högskolerådet har gett Nationella sekretariatet för genusforskning i uppdrag att stötta myndigheternas kärnverksamheter i deras arbete med genus. Med hänsyn till denna information är det uppenbart att genusvetenskap och genuspedagogik är politiskt och agendasättande samt att rötterna härstammar i politisk feminism och marxism. Vi som är av uppfattningen att högskolor och utbildningar bör hållas fria från agendasättande ideologier och politik bör därför rimligtvis förkasta genusperspektiv och genuspedagogik som delar i undervisningen. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att genusperspektiv och genuspedagogik inte ska vara en del av den högre utbildningen?
fr · H8111812 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1812 Nationellt mål om återvandringsnetto av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) var det i tabubelagt att över huvud taget diskutera volymer och kostnader när det kom till invandring. Denna åsiktskorridor bidrog starkt till av naiv massinvandring till , vilken har brutit ned vårt land och dess välstånd samt kraftigt försämrat tryggheten och gemenskapen i samhället. Sent omsider har även andra partier börjat våga tala om volymer på invandringen till . Den utvecklingen var sannolik direkt oundviklig givet hur det allmänna stödet för minskad invandring har vuxit. Även om andra partier nu nyktrat till något och till viss del begränsat migrationen till är de årliga volymerna ändock för höga, och riktiga assimilationspolitiska åtgärder lyser än med sin frånvaro. Att endast minska migrationen till är dock på intet sätt tillräckligt, utan i stället återfinns ett skriande behov av en omfattande återvandring. Detta då det inte finns någon naturlag som säger att samtliga asylsökande, som under oklara förhållanden och i strid mot Dublinförordningen dykt upp i , ska få stanna här för alltid – än mindre att de ska få välkomna hit släkt och vänner. Att hälften av de asylsökande som anlände 2015 nu fått uppehållstillstånd är direkt olämpligt och bör ses över. I de fall som uppehållstillstånden delades ut på felaktiga grunder bör desamma rivas upp. Har man initierat sin vistelse i med att ljuga för svenska myndigheter har man inte här att göra, vistas man här illegalt har man inte här att göra, om man som utländsk medborgare begår brott har man inte här att göra, och så vidare. Sammanfattningsvis kan konstateras att antalet utlänningar som står i behov av utvisning till sina hemländer är stort, och för att tydligare konkretisera behovet av att så sker behöver ett nationellt mål om återvandringsnetto införas – något jag med flera har motionerat om (2020/21:3123). Om ett nationellt mål om återvandringsnetto skulle bli verklighet skulle den exakta siffran behöva stå i relation till förutsättningarna respektive år. Alldeles oavsett skulle ett nationellt mål för återvandringsnetto sända en tydlig signal och å det grövsta verka som en avskräckande pushfaktor för potentiella migranter. skulle det onekligen även bidra till den faktiska återvandringen. Med anledning av det ovan beskrivna önskar jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att etablera ett nationellt mål om återvandringsnetto?
fr · H8111813 · 2021-02-15 00:00:00 — Fråga 2020/21:1813 Ett flerbarnsavdrag av (SD) till Finansminister (S) Barnbidraget är en etablerad del av svenska föräldrars ekonomi. Det gör det enklare för familjer att få vardagen att gå ihop och fördelas rättvist ut lika till alla oavsett inkomst och utan någon byråkratisk process med ansökningar och tjänstemän som behöver fatta beslut. Utöver barnbidraget finns ett flerbarnstillägg som betalas ut till föräldrar som fått två barn eller fler. Vid barn nummer två betalas extra ut som bidrag, vid barn nummer tre extra. En familj som har sex barn får hela i flerbarnstillägg, vilket i kombination med barnbidraget blir ett direkt bidrag på hela till familjen och . Detta bidrag i kombination med ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag gör det lönsamt för socialt utsatta grupper att skaffa många barn. En familj med sex barn som kommer hit som asylsökande kan helt enkelt räkna gott om bidrag utan att lyfta ett finger för vår gemensamma välfärd. kan det till och med vara gynnsamt för en familj att fortsätta leva på diverse bidrag framför att en i hushållet tar en lågavlönad anställning, något som fastslagits i en rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). Detta är i sig är anmärkningsvärt och det behövs en större översyn av bidragssystemet i allmänhet, men låt oss börja med flerbarnstillägget. Flerbarnstillägget ska inte fungera som en incitamentsstruktur för socialt utsatta personer att skaffa många barn för ekonomins skull. Hur man på bäst sätt undviker det bör utredas, och i den utredningen bör man överväga ett system där man i stället för flerbarnstillägg implementerar ett flerbarnsavdrag. Det skulle i praktiken fungera så att man i stället för ett bidrag kan göra ett skatteavdrag i deklarationen för det antal barn man har. I praktiken hade man då skapat incitament för personer med många barn att söka sig till ett arbete, i stället för att gå hemma, eftersom det är först när du får en inkomst som du kan göra ett skatteavdrag. Vid en sådan förändring måste dock tas i beaktande att det naturligtvis återfinns personer med många barn som av olika skäl inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande. Dessa individer får inte hamna mellan stolarna i välfärdssystemet och bör därför tas i särskilt beaktande under utredningen. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att utreda ett flerbarnsavdrag i stället för dagens flerbarnstillägg?