ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H91271 · 2021-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:71 av (M) Nya Natura 2000-områden har frågat mig på vilka grunder jag och regeringen fattade beslut om att våra redan skyddade områden även behöver klassas som Natura 2000-områden. Natura 2000 är det nätverk av värdefulla naturområden som byggs upp inom EU. Stora och små geografiska land- och vattenområden pekas ut av alla medlemsstater i gemensamt syfte att bidra till bevarande av biologisk mångfald inom EU. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att utifrån vägledning från , föreslå nya områden samt justeringar i redan befintliga områden. Utgångspunkten för förslagen var att åtgärda de brister i nätverket 2000 som framgår av resultat från Europeiska kommissionens utvärderingar samt eventuella andra nationellt identifierade brister i del av nätverket med avseende på arter och naturtyper enligt EU:s art- och habitatdirektiv samt fågeldirektiv. Utgångspunkten för förslagen är alltså att områdena hyser värden i form av arter eller naturtyper enligt direktiven som kan bidra till att åtgärda brister i nätverket – oavsett om de har ett nationellt skydd eller inte. Alla de förslag som omfattades av regeringens beslut om nya Natura 2000-områden är föreslagna av länsstyrelserna med avseende på sådana brister i nätverket. Utpekandet av Natura 2000-områden är alltså ett led i arbetet att fullfölja våra unionsrättsliga åtaganden gentemot EU. Det medför att det ibland är både lämpligt och nödvändigt att peka ut områden som redan är nationellt skyddade som till exempel naturreservat. Regeringen har tidigare i detta ärende tagit flera beslut om att föreslå nya områden, där förslagen omfattat både förslag som haft och inte haft ett nationellt skydd. I detta beslut omfattades dock bara områden med nationellt skydd i form av reservat. Syftet med regeringsbeslutet är att ska uppfylla sina EU-rättsliga åtaganden att skydda viktiga livsmiljöer och arter.
frs · H91272 · 2021-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:72 av (M) Skärpning av straff för drograttfylleri har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att drograttfylla hos chaufförer av tunga fordon ska klassas som ett grovt brott. Det är viktigt att det straffrättsliga regelverket på ett effektivt sätt motverkar rattfylleri och andra trafikbrott och att det finns goda förutsättningar att upptäcka brottsligheten. Antalet anmälda drograttfyllerier har ökat och den utvecklingen måste brytas. Att köra påverkad av alkohol eller narkotika innebär att man utsätter andra människor för stora risker. Det kan inte tolereras – vare sig i yrkestrafik eller i övrigt. Att en påverkad förare haft en särskilt krävande uppgift, t.ex. kört ett tungt fordon, kan redan med nuvarande regelverk leda till ett strängare straff. Dagens situation är dock inte tillfredsställande. Regeringen har därför tagit flera initiativ på området. En utredare har på regeringens uppdrag bl.a föreslagit att maximistraffet för grov olovlig körning och rattfylleri höjs från fängelse till fängelse . Förutom strängare straff möjliggör dessa förslag att den som kör utan körkort eller påverkad av till exempel narkotika vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett polisingripande. Utredaren har också föreslagit att maximistraffet för grovt rattfylleri höjs från fängelse till fängelse . Förslagen bereds i . För att effektivisera arbetet mot drograttfylleri och öka trafiksäkerheten har regeringen även gett en utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för att utföra sållningsprov, dvs. provtagning utan att det behöver finnas en konkret misstanke om brott, också i fråga om narkotika i trafiken. kan sållningsprov bara tas för att undersöka om en förare kör alkoholpåverkad. Utredaren lämnade ett betänkande med bland annat förslag om en lag som möjliggör sådana sållningsprov. Förslaget är viktigt inte minst mot bakgrund av det allt större problemet med narkotika i trafiken. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Förslaget bereds nu vidare inom .
frs · H91274 · 2021-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:74 av (M) Spårbarhet av fisk har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att det svenska spårbarhetssystemet ska garantera landets företag proportionalitet och konkurrensneutralitet jämfört med likvärdiga företag i . Fiskerinäringen och dagligvaruhandelsföretag har tidigare framfört kritik mot det svenska spårbarhetssystemet för vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter, som de menar medför oproportionellt höga kostnader och bidrar till diskriminering i förhållande till aktörer i andra EU-länder. Regeringen tog denna kritik på allvar och uppdrog därför åt Statskontoret att genomföra en oberoende utvärdering av det nu gällande systemet. Statskontoret lämnade sin rapport där de riktar kritik mot systemet som Statskontoret inte anser vara ändamålsenligt i förhållande till dess syfte. Statskontorets förslag berör, utöver Havs- och vattenmyndigheten, även och kommunerna. Jag vill påminna om att spårbarhet är en viktig del av fiskerikontrollen. Statskontorets rapport och dess förslag bereds inom . Jag kan inte föregå analysen av rapporten.
frs · H91275 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:75 av (M) Smittspridning på äldreboenden och fråga 2021/22:101 av (M) Skydd av äldre på särskilda boenden har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka antalet vaccinerade bland personal inom hemtjänst och på äldreboenden. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att personal på särskilda boenden och i hemtjänst blir fullt vaccinerade. Som jag svarade på fråga 2021/22:49 så är det för mig är det självklart att omsorgstagare bör kunna förvänta sig att den personal som arbetar nära dem är vaccinerad. Det är ur ett smittskyddsperspektiv viktigt att så många som möjligt som arbetar inom vård och omsorg är vaccinerade. har riktat en uppmaning till arbetsgivare att intensifiera ansträngningarna för att all personal som arbetar nära personer och andra riskgrupper ska vara vaccinerad mot covid-19. Arbetsgivaren kan föra dialog med medarbetaren och de fackliga företrädarna och göra det enkelt att vaccinera sig på arbetstid, såväl för fast anställda som för vikarier. Det kan under vissa omständigheter bli aktuellt med olika förändringar i verksamheten för att begränsa smittspridning, till exempel omplacering av anställda. Personal som arbetar inom vård och omsorg har ett ansvar att verka för att vården och omsorgen är god, säker och god kvalitet. En av frågeställarna nämner vaccinationstäckningen bland hemtjänstpersonalen i . Enligt tillgänglig statistik är den andelen under riksgenomsnittet. De lokala arbetsgivarna behöver därför jobba intensivt för att få upp vaccinationstäckningen, men insatser behöver göras i hela landet. Regeringen har tagit flera initiativ för att öka vaccinationstäckningen. presenterade staten och SKR en tilläggsöverenskommelse där staten avsatte ytterligare medel för riktade insatser till grupper inom vilka vaccinationstäckningen är lägre. Regeringen gav vidare länsstyrelserna i uppdrag att stödja regionerna i det arbetet. Arbetsmarknadsministern och jag har haft ett möte med företrädare för arbetsgivare i vård och omsorg för att efterhöra hur de avser att arbeta för att öka antalet vaccinerade inom personalen. Jag vill avslutningsvis påminna om att en klar majoritet av dem som arbetar i vård och omsorg är vaccinerade. Men andelen behöver öka ytterligare. Jag förutsätter att de insatser som görs har god effekt, men jag utesluter inte ytterligare åtgärder för att få en så hög vaccinationstäckning som möjligt.
frs · H91276 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:76 av (SD) Kreditgivares ansvar har frågat mig om jag avser att tillse att råd om kreditgivares ansvar ska gälla som regel, och hur detta i så fall kan införas. Det bör framhållas att kreditgivare enligt konsumentkreditlagen ska genomföra en kreditprövning och att den ska grundas på tillräckliga uppgifter om konsumentens ekonomiska förhållanden. Regeringen tar frågan om överskuldsättning på stort allvar. har konsumtionslånen ökat snabbt och den här typen av lån kan få stora konsekvenser för människors privatekonomi. Vi har därför tagit en rad initiativ på området. Initiativen omfattar ändringar i lagstiftning, uppdrag till myndigheterna samt andra stödjande och förebyggande åtgärder. är det viktigt att företagen som lämnar konsumtionslån agerar ansvarfullt. En god kreditprövning bidrar till att minska risken för överskuldsättning. Regeringen fortsätter att följa frågan om överskuldsättning och kreditprövning av konsumtionslån och vi utesluter inte att ytterligare åtgärder för att motverka överskuldsättning behöver vidtas.
frs · H91277 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:77 av (SD) De svenska militära insatserna i har frågat mig vilka konsekvenserna är som jag talar om i mitt svar på hans fråga 2021/22:23 Wagnergruppens etablering i och om den svenska insatsen omgående kommer att avslutas om tecknar avtal med Wagnergruppen. En slutlig bedömning av exakta konsekvenser görs tillsammans med partners när ett eventuellt avtal föreligger. är ambitionen från en rad stater att något sådant inte ska upprättas. Jag avser inte spekulera över ett händelseförlopp vi ännu inte har kännedom om eller som ännu inte inträffat. I samband med mötet med European Intervention Initiative i markerade samtliga närvarande stater det oacceptabla i ett avtal mellan den maliska staten och ryska legosoldater.
frs · H91278 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:78 Spridning av radikal islamism i moskéer av (SD) har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtar för att förhindra att radikal islamism och antisemitism sprids i moskéer. har vidare frågat mig om jag är beredd att följa exempel med att stänga ned moskéer och vägra uppehållstillstånd till imamer som skickats av ett främmande land, och om inte, varför. Regeringen har förstärkt och utvecklat arbetet med att förebygga radikalisering och förhindra rekrytering till våldsbejakande extremism och terrorism genom inrättandet av Center mot våldsbejakande extremism vid och genom uppdrag till flera myndigheter. De omfattande ekonomiska satsningarna på rättsväsendet, och särskilt på Säkerhetspolisen och , innebär bättre förutsättningar i terrorismbekämpningen. Säkerhetspolisen har utvecklat sitt samarbete med såväl som andra myndigheter , bland annat i syfte att försöka begränsa att radikala och våldsbejakande tolkningar av islam sprids i samhället, till exempel i skolor eller i moskéer. Det är av stor vikt att förhindra att personer som är eller kan bli ett säkerhetshot mot uppehåller sig eller etablerar sig i landet. bereds ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16), föreslås bland annat att det ska bli lättare att utvisa kvalificerade säkerhetshot än enligt den nuvarande lagstiftningen. har en omfattande kriminalisering mot terrorism. På regeringens initiativ har kriminaliseringen utvidgats , då ett särskilt straffansvar för vissa former av samröre med en terroristorganisation infördes. I bereds förslagen från den utredning som gjort en översyn över hela den straffrättsliga terrorismlagstiftningen (SOU 2019:49). föreslog bl.a. en bredare kriminalisering av terrorismrelaterad offentlig uppmaning och utbildning samt flera straffskärpningar. En viktig utgångspunkt för regeringen är att grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer ska säkerställas vid alla insatser. Religionsfriheten är grundlagsskyddad i och innebär att var och en gentemot det allmänna är tillförsäkrad frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Staten kan inte upplösa religiösa samfund. Brottslig verksamhet ska emellertid alltid bekämpas oavsett var den förekommer. Slutligen vill jag understryka att det är av största vikt att inga offentliga medel används till antidemokratisk verksamhet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till inrättande av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av en bidragssökande organisation eller annan offentligt finansierad verksamhet (dir. 2020:117).
frs · H91279 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:79 av (SD) Fördjupning av EU:s relationer med har frågat mig om jag avser att inom EU-kretsen verka för resolutionens intention och att, om och när resolutionen antas av , verka för att rekommendationerna i resolutionen verkställs av EU. har tagit del av den rapport som behandlas i och de rekommendationer den innehåller. Jag kan konstatera att flera av de frågor rapporten tar upp ligger väl i linje med den hållning EU och regeringen har. Exempelvis har EU förklarat sin avsikt att inleda förhandlingar om ett investeringsavtal med , en avsikt regeringen stödjer. Vidare har både och EU ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Vad gäller frågor som rör överlag har jag i mitt svar på fråga 2021/22:20 av , Fördjupning av EU:s relationer med , förklarat att regeringens hållning ligger fast.
frs · H91280 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:80 av (SD) Fotbollens villkorstrappa har frågat mig vad jag avser att göra för att bidra till att förtroendet mellan polis, klubbar och spelare kan återupprättas med anledning av polisens villkorsgivning i samband med fotbollsmatcher. Under pandemin har ett stort antal restriktioner införts för att minska smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. togs steg 4 i regeringens plan för avveckling av restriktioner, vilket bland annat innebar att deltagartaken för allmänna sammankomster, offentliga tillställningar och privata sammankomster togs bort. Jag har noterat att debatten förts alltmer intensivt om tillämpning av villkor i samband med offentliga tillställningar i form av fotbollsmatcher. arbete med villkorsgivning är reglerat i ordningslagen och det är således upp till polisen att bedöma vilka åtgärder de behöver vidta utifrån den lagstiftning som finns. Regeringen varken kan eller får lägga sig i myndighetens tillämpning av lag. Jag är övertygad om att många med mig är överens om att alla idrottsevenemang ska kunna vara både stämningsfulla, trygga och säkra. För att uppnå detta krävs samarbete och gemensamt ansvarstagande. Klubbarna har ett ansvar för deras arrangemang. Polisen har att bedöma vilka åtgärder som måste vidtas för att garantera säkerheten och komma tillrätta med brottslighet i samband med fotbollsmatcher. Jag har informerats om att alltjämt har en dialog med såväl förbund och intresseorganisationer på nationell nivå, som med klubbar på regional nivå. Jag förväntar mig att såväl myndigheter som klubbar tar sitt ansvar.
frs · H91281 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:81 av (M) Studien om antikroppar mot covid-19 har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder eller initiativ med anledning av uppgifter om antikroppsnivåer hos dubbelvaccinerade. Jag som socialminister varken kan eller ska göra bedömningar om vilka medicinska konsekvenser studien i fråga har för vaccinering i . Däremot ska det sägas att frågan om effektivitet och vilken immunitet vaccin mot covid-19 ger är mer komplex än att enbart titta på antikroppsnivåer. är expertmyndighet och har i uppdrag att inkomma med rekommendationer om vaccination mot covid-19. Regeringens strategi gällande inköp av vaccin mot covid-19 är att ha en bred portfölj av olika vacciner samt avtal som innebär att får uppdaterade vaccin. Syftet är att sprida riskerna samt ta höjd för olika scenarier vad gäller pandemins utveckling.
frs · H91282 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:82 av (M) har frågat mig om jag är av uppfattningen att har ett problem med klan- och hederskulturer och vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med dem. Det råder ingen tvekan om att förtryckande hedersnormer och kriminella nätverk med inslag av parallella rättssystem är allvarliga samhällsproblem som påverkar människors vardag och trygghet. Det kan vi aldrig acceptera. Regeringen har två huvudprioriteringar inom kriminalpolitiken, att stoppa gängkriminaliteten och att stoppa mäns våld mot kvinnor. Därför är jag fast besluten om att bekämpa såväl de hedersnormer som ligger till grund för våld och förtryck som drabbar främst flickor och kvinnor, som de kriminella nätverk, såväl släkt- och klanbaserade som andra, som ligger bakom den grova och organiserade brottsligheten. För att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, och för att de som utsätts ska få skydd och stöd, är det nödvändigt med en stärkt kompetens och ett välfungerande samarbete mellan ansvariga myndigheter. Regeringen har därför beslutat om en särskild satsning för att öka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck och har avsatts för detta ändamål . Vidare har regeringen gett i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har därutöver vidtagit flera straffrättsliga åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. införandet av en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. För att ytterligare markera att hedersrelaterat våld och förtryck är oacceptabelt har utredningen särskilt hedersbrott (SOU 2020:57) i sitt betänkande föreslagit att det ska införas ett särskilt hedersbrott för upprepade hedersrelaterade gärningar som riktar sig mot samma brottsoffer. Betänkandet bereds nu inom . Regeringen föreslår därtill i Budgetpropositionen att området mäns våld mot kvinnor inkl. hedersrelaterat våld och förtryck tillförs permanenta medel för att möjliggöra ett långsiktigt och uthålligt arbete, vilket den här typen av samhällsproblem kräver. I arbetet mot den organiserade brottsligheten har regeringen gett i uppdrag att öka kunskapen om hur parallella samhällsstrukturer – inklusive kriminella och släktbaserade nätverk, såsom klanstrukturer – och den brottslighet och otrygghet som är förknippad med sådana strukturer, kan identifieras på lokal nivå. I uppdraget ingår att identifiera och sammanställa motåtgärder som kan vidtas mot sådana strukturer och att redovisa nationella och internationella insatser på området samt att ta fram ett stödmaterial riktat till lokala aktörer om vilka motåtgärder som kan tas fram utifrån den lokala problembilden. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen har också tagit emot utredningen straff för brott i kriminella nätverks (SOU 2021:68) betänkande med en rad straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. Betänkandet är nu ute på remiss.
frs · H91284 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:84 av (M) Jämställdhetsministerns klantillhörighet har frågat vad jag menade med mitt uttalande om klantillhörighet när frågan om klaner diskuterades i . Jag vill börja med att säga, precis som jag sagt när jag tidigare svarat på frågor om detta i media, att det var olämpligt uttryckt av mig. Den organiserade brottsligheten i och de kriminella nätverken, oavsett hur de är formerade, är ett stort problem. Det råder ingen tvekan om att förtryckande hedersnormer och kriminella nätverk med inslag av parallella rättssystem är allvarliga samhällsproblem som påverkar människors vardag och trygghet. Det kan vi aldrig acceptera. Regeringen har två huvudprioriteringar inom kriminalpolitiken, att stoppa gängkriminaliteten och att stoppa mäns våld mot kvinnor. Därför är jag fast besluten om att bekämpa såväl de hedersnormer som ligger till grund för våld och förtryck som drabbar främst flickor och kvinnor, som de kriminella nätverk, såväl släkt- och klanbaserade som andra, som ligger bakom den grova och organiserade brottsligheten.
frs · H91286 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:86 av (SD) upprepade kränkningar av och fråga 2021/22:96 av (SD) Solidaritet med har frågat mig om jag avser att till stöd för göra någon markering mot upprepade kränkningar av , och om inte, varför. har frågat mig om jag avser verka för någon typ av solidaritetshandling gentemot , och på vilket sätt den stöder i detta läge. Jag besvarar frågorna samlat. Som jag har framhållit för tidigare verkar och EU för fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar i alla internationella sammanhang. måste liksom alla stater efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. Meningsmotsättningar mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. Regeringen tar avstånd från bruket av militära hot. I mitt svar på fråga 2020/21:1460 av , redogjorde jag för regeringens hållning i frågor rörande . Regeringens hållning ligger fast.
frs · H91287 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:87 av (L) Könsseparata badtider har frågat mig hur jag ser på könsseparata badtider och om jag avser att vidta åtgärder för att motverka att könsseparata badtider får legitimitet i . Enligt diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering på grund av kön förbjuden för den som tillhandahåller varor och tjänster. Förbudet hindrar dock inte att kvinnor och män behandlas olika i fråga om tjänster om det finns ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. () har till uppgift att verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön och har tillsyn över att diskrimineringslagen följs. DO har granskat ärenden om överträdelser av diskrimineringsförbudet som gäller vid tillhandahållande av tjänster genom att införa särskilda badtider enbart för kvinnor respektive män i kommunala simhallar. DO har konstaterat att inrättande av särskilda kvinnotider på sim- och idrottshallar endast i undantagsfall ska anses vara förenligt med diskrimineringslagen. Huvudprincipen ska enligt lagen vara likabehandling mellan könen och undantag ska tillämpas restriktivt. Regeringen anser att en heltäckande och ändamålsenlig diskrimineringslag är en förutsättning för ett effektivt arbete mot diskriminering. Regeringen har bland annat tillsatt utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen som ska överlämna sitt slutbetänkande till regeringen .