ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H91188 · 2021-10-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:88 Fredat fiske på strömming i av (V) till Näringsminister (S) Lokala kustfiskare, genom producentorganisationen , har ställt krav på fredningsområde för att rädda strömmingen i södra . ställer sig de fyra länsstyrelserna längs bakom deras krav och har skickat in en skrivelse till . Vad de kräver är ett akut inrättat fredningsområde för strömmingen i . Det som fiskarna och nu gemensamt föreslår är ett fredningsområde för strömming i ett viktigt övervintringsområde där strömmingen samlas, –. Bakgrunden är att strömmingen i likväl som i utsätts för alltför stora uttag av det storskaliga trålfisket. De småskaliga kustfiskarna har återkommande vittnat om att det blir allt mindre fångster, och hade vi nyheter om hur surströmmingsproducenterna inte hade tillräckligt med strömming för sin beredning. Forskningen visar också att andelen stor strömming minskar på grund av ett hårt fisketryck. Strömmingen är motorn i ekosystem, och en förlust av ett livskraftigt strömmingsbestånd skulle få förödande konsekvenser. Att skydda strömmingen genom ett fredat område i är viktigt och visar på betydelsen av åtgärder som skapar återhämtning för bestånden för att på lång sikt kunna säkerställa ett livskraftigt bestånd i . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att skydda strömmingsbestånden i genom att införa ett fredningsområde i södra ?
fr · H91189 · 2021-10-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:89 Sänkt skatt på bensin av (SD) till Finansminister (S) I en tv-sänd valdebatt lovade att inte höja bensinskatten. ”Det är jättedyrt att tanka, vi vill inte höja bensinskatten", sa hon då. hävdade att bensinskatten skulle höjas och att sagt detta protesterade Socialdemokraterna och menade att hon var felciterad. ”väljer att skriva att jag är säker på att bensinskatten kommer att höjas igen, något som jag aldrig har sagt”, skrev då finansministern på sin Facebooksida. Trots alla tidigare utfästelser har bensinpriset gått rakt upp och har nått skådade nivåer. Detta slår oerhört mot vanligt folk som är beroende av bil för att kunna få vardagslivet att gå ihop. Socialdemokraterna har uppenbarligen kapitulerat för verklighetsfrånvända politik och låtit ett fyraprocentsparti sätta dagordningen i allt fler politiska frågor som har negativ inverkan på människors liv. Jag vill fråga finansminister : Hur rimmar dagens bensinpris med ministerns tidigare utfästelser, och avser ministern att vidta några åtgärder för att sänka skatten på bensin?
fr · H91190 · 2021-10-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:90 Skuldregister av (SD) till Statsrådet (MP) Med anledning av problemen med skuldsättningen hos privatpersoner och hur det fungerar på konsumtionslånemarknaden förs en debatt om problematiken och vilka åtgärder som kan behövas för att förbättra läget. publicerade en artikel där finansmarknadsministern intervjuades och uttalade ett välkomnande av det förslag som flera myndigheter lagt fram – inrättande av ett skuldregister. signalerades att ett eventuellt inrättande av ett sådant register kommer att ta tid samt att finansmarknadsaktörerna främst måste ta ansvar för sin långivning. Ansvarstagande är viktigt. Det behövs också ett samhälleligt ansvarstagande i form av kraftfulla åtgärder som kan motverka skuldsättning, eftersom problematiken är så omfattande. Dessutom behöver en utredning tillsättas eftersom det tar tid att få till stånd en väl fungerande lösning. SD lanserar ett åtgärdspaket med 20 punkter mot överskuldsättningen. Där ingår inrättande av ett skuldregister som en nödvändig och central åtgärd, mot bakgrund av det som myndigheter och andra berörda lyfter som behövligt. Den förre ministern tog i en interpellationsdebatt upp att ärendet då bereddes på . Den nuvarande finansmarknadsministern tog i en interpellationsdebatt upp att hon hade förståelse för värdet av ett komplett skuldregister och att det behöver utredas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att tillsätta en utredning som ska lägga fram förslag på hur ett skuldregister kan införas?
fr · H91191 · 2021-10-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:91 Motorcyklar i bussfiler av (C) till Infrastrukturminister (S) har fått ett regeringsuppdrag som syftar till att öka säkerheten för motorcyklister. Det ska ske inom befintliga ekonomiska ramar. Motorcyklisterna har efterlyst och uppvaktat politiken om möjligheten att få köra i fler kollektivtrafikkörfält än de få som öppnat för denna trafik. Runt om i världen låter städer mc få färdas i bussfiler för att öka säkerheten. Det har lyfts farhågor om att åtgärden att tillåta mc i bussfiler faller utanför regeringsuppdraget. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Delar ministern uppfattningen att trafiksäkerhetsåtgärden att öppna upp fler bussfiler för mc skulle kunna rymmas inom regeringsuppdraget, och avser ministern vidta några åtgärder utifrån sin uppfattning
fr · H91192 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:92 Tågfärjornas vara eller icke vara av (V) till Infrastrukturminister (S) redovisades uppdrag att analysera tågfärjeförbindelen mellan och och dess funktion för en långsiktigt hållbar transportförsörjning, inte minst med hänsyn till beredskap och redundans i transportsystemet. Tågfärjeförbindelsen mellan och är viktig, inte minst ur perspektivet att det behövs en alternativ väg när det blir stopp på eller den stängs av. Coronakrisen har visat hur viktigt det är med alternativa vägar för godstransporter till och från . Många transportköpare anser också att det är viktigt med redundans för att de ska välja järnväg som ett transportalternativ, vilket innebär att tågfärjelinjer krävs för att transportköpare ska våga använda sig av järnvägstransporter. All infrastruktur finns på plats i hamnarna, och det finns goda möjligheter att öka godstransporterna med tågfärjorna och därmed med järnväg. Tyvärr går trenden åt motsatt håll, och har ytterligare en operatör meddelat att man slutar använda tågfärjorna som alternativ på grund av att det är så mycket billigare att köra via . Ytterligare ett steg mot total nedläggning av tågfärjorna har därmed skett, vilket också innebär en risk för ytterligare minskningar av andelen gods som transporteras via järnväg i stället för via tung trafik på våra vägar – helt tvärtemot regeringens målsättning att flytta gods från väg till järnväg. Även efter att Fehmarn Bält-förbindelsen är färdigställd kommer en alternativ tågförbindelse att vara nödvändig för att kunna klara godsflödet till och från på grund av kapacitetsbristen i . subventionerar transporter genom landet på grund av en uttalad strategi att locka så många som möjligt att transportera sitt gods genom landet, en strategi som verkar fungera men som också gör att icke subventionerade transportvägar får svårt att konkurrera. Med alltmer sviktande volymer på grund av att det är så mycket billigare att köra via krävs åtgärder för att tågfärjeförbindelsen ska kunna upprätthållas. Antingen sådana som ökar volymerna och/eller finansiellt stöd. Ju fler som använder sig av tågfärjorna, desto lägre pris per volymenhet, och då skulle också efterfrågan kunna öka igen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att tågfärjeförbindelsen mellan och ska kunna upprätthållas och utökas?
fr · H91193 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:93 och skarv i av (C) till Näringsminister (S) har det svenska kustnära fisket minskat, och ser vi hur mängden säl och skarv ökat samt att det funnits ett industriellt fiske långt in i delar av skärgården. Det industriella fisket bidrar till stor del till produktion av djurfoder medan det kustnära fisket bidrar till mer konsumtionsfisk. Det kustnära fisket kan bidra till den närproducerade maten. Det kustnära fisket bidrar även till levande skärgårdssamhällen. Mängden fisk har minskat kraftigt, och är det svårt att få större fångster av strömming i skärgården. Det saknas även åldersstammar i strömmingsbeståndet. var strömmingen i lekperioden stor och fet även i innerskärgården, men är den liten och mager. Ett skäl till det är att det har tagits upp en stor mängd fisk men även att säl och skarv har strömmingen som huvudfoder. Industrifisket tillåts så långt in som fyramilsgränsen, vilket leder till att det fångas en stor andel fisk och även att de större fiskarna fångas. Skarven skulle inte behöva ta en så stor andel av fisken i skärgården om var bättre på att tillåta jakt på densamma. Det är möjligt att använda sig av undantag i EU-lagstiftningen. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till näringsminister : Kommer ministern att aktivt arbeta för en säl- och skarvförvaltning som gynnar tillväxten av fisk i och kraftigt minskar antalet sälar och skarvar?
fr · H91194 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:94 Kustnära fiske av (C) till Näringsminister (S) har det svenska kustnära fisket minskat, och ser vi hur mängden säl och skarv ökat samt att det funnits ett industriellt fiske långt in i delar av skärgården. Det industriella fisket bidrar till stor del till produktion av djurfoder medan det kustnära fisket bidrar till mer konsumtionsfisk. Det kustnära fisket kan bidra till den närproducerade maten. Det kustnära fisket bidrar även till levande skärgårdssamhällen. Mängden fisk har minskat kraftigt, och är det svårt att få större fångster av strömming i skärgården. Det saknas även åldersstammar i strömmingsbeståndet. var strömmingen i lekperioden stor och fet även i innerskärgården, men är den liten och mager. Ett skäl till det är att det har tagits upp en stor mängd fisk men även att säl och skarv har strömmingen som huvudfoder. Industrifisket tillåts så långt in som fyramilsgränsen, vilket leder till att det fångas en stor andel fisk och även att de större fiskarna fångas. Skarven skulle inte behöva ta en så stor andel av fisken i skärgården om var bättre på att tillåta jakt på densamma. Det är möjligt att använda sig av undantag i EU-lagstiftningen. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till näringsminister : Är ministern beredd att flytta ut industrifisket till tolvmilsgrängen för att minska utfiskningen i skärgården och säkerställa en ekologisk balans?
fr · H91195 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:95 av (C) till Näringsminister (S) har det svenska kustnära fisket minskat, och ser vi hur mängden säl och skarv ökat samt att det funnits ett industriellt fiske långt in i delar av skärgården. Det industriella fisket bidrar till stor del till produktion av djurfoder medan det kustnära fisket bidrar till mer konsumtionsfisk. Det kustnära fisket kan bidra till den närproducerade maten. Det kustnära fisket bidrar även till levande skärgårdssamhällen. Mängden fisk har minskat kraftigt, och är det svårt att få större fångster av strömming i skärgården. Det saknas även åldersstammar i strömmingsbeståndet. var strömmingen i lekperioden stor och fet även i innerskärgården, men är den liten och mager. Ett skäl till det är att det har tagits upp en stor mängd fisk men även att säl och skarv har strömmingen som huvudfoder. Industrifisket tillåts så långt in som fyramilsgränsen, vilket leder till att det fångas en stor andel fisk och även att de större fiskarna fångas. Skarven skulle inte behöva ta en så stor andel av fisken i skärgården om var bättre på att tillåta jakt på densamma. Det är möjligt att använda sig av undantag i EU-lagstiftningen. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till näringsminister : Kommer ministern att aktivt arbeta för en fiskeförvaltning som gynnar det småskaliga fisket och levande skärgårdssamhällen?
fr · H91196 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:96 Solidaritet med av (SD) till Utrikesminister (S) , i samband med att firade sin nationaldag, flög 38 kinesiska stridsflygplan in över den taiwanesiska försvarszonen. Det var därför inte konstigt att många taiwaneser oroades. De kinesiska provokationerna fortsatte, med 39 flygplan , ytterligare ett antal och hela 56 flygplan . Det rörde sig helt enkelt om runt 150 kinesiska flygningar, vilket är rekord i antal. Det är inte något nytt att med sina provokationer försöker skrämmas och destabilisera . Inte heller är det något nytt med hårda tongångar mot – dessa har snarare trappats upp . Det är dock överraskande med det stora antalet flygplan. Diktaturen gör som bekant anspråk på önationen och har vid upprepade tillfällen kränkt dess territorium. Även om de kinesiska ledarna säkerligen förstår att priset för en invasion skulle vara oerhört högt, mot bakgrund av det starka stöd som finns för i omvärlden och mot bakgrund av landets egen ambition att försvara sitt territorium, finns risken för en militär konflikt. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för någon typ av solidaritetshandling gentemot , och på vilket sätt stöder den i detta läge?
fr · H91197 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:97 brott mot internationella konventioner av (SD) till Utrikesminister (S) Att länge har förtryckt kurder är ingenting nytt. Att de dessutom återkommande har invaderat andra länder i syfte att systematiskt begå vad som närmast kan komma att beskrivas som en etnisk rensning är också vida känt. Trots att det lär finnas föga stöd för detta har västvärldens, däribland , fördömanden av agerande lyst med sin frånvaro. Det måste bli en ändring på detta. bör dessutom de turkiska tjänstemän som ansvarar för barbariet ställas inför rätta för sina brott. Därtill bör de olagliga metoder som använder sig av i sina krig mot kurder uppmärksammas. Vi ser nämligen omfattande och systematiska brott mot internationella konventioner, exempelvis konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (kemiska vapen-konventionen). inledde exempelvis en militär invasion av kurdkontrollerade delar av norra , varvid rapporter tyder på att man använt sig av kemiska attacker. Även om vi bortser ifrån faktumet att användningen av kemiska vapen är ett krigsbrott och att det betraktas som massförstörelsevapen, hade inte gett tillstånd för dess trupper att komma in i landet, vilket alltså skedde i strid med suveränitet. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Har ministern i det internationella samfundet lyft, eller avser att lyfta, frågan om brott mot internationell rätt och eventuella användande av massförstörelsevapen, i syfte att ställa ansvariga till svars?
fr · H91198 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:98 Kinesisk teknik av (SD) till Utrikesminister (S) Det är inte någon hemlighet att noggrant kontrollerar vad sina medborgare kan läsa och skriva på exempelvis sina mobiltelefoner. Censuren är strikt och mycket omfattande. Tjänstemän i chockades dock när de plötsligt upptäckte att en kinesisktillverkad telefon som är mycket populär och som säljs i hade en dold men vilande funktion: ett censurregister anpassat efter preferenser. agerade direkt efter denna upptäckt genom att snabbt be tjänstemän som använde dessa telefoner att dumpa dem, vilket i kombination med andra ställningstaganden lett till stor frustration hos . har dock i och med detta bevisat vilken effekt även små länder har när de inte accepterar totalitära tendenser som de vi sett i och med exempelvis kinesiska censurprogram. Att överreagerar visar dock på behovet av att faktiskt gemensamt med den fria världen stå upp emot diktatur, oavsett storlek. Som ett av världens mest digitaliserade länder och med en öppen ekonomi ligger det i intresse att tänka på den här typen av företeelser. När mindre vänligt sinnade aktörer tar del av de friheter som erbjuds i vårt land eller utnyttjar den tillit som finns kan det slå oerhört hårt mot oss, och i förlängningen kan det innebära direkt fara. Detta gäller såväl för enskilda medborgare som för företag och myndigheter. Informations- och cybersäkerhet angår därför hela samhället, då det kan användas för att censurera men också för att kartlägga eller spionera. Mot bakgrund av spridningen av kinesisk teknik beslutade president att inleda en bredare granskning av amerikanernas användning av känslig teknik. Frågan blir med andra ord allt mer aktuell, och tål att diskuteras i de internationella forum som finns. Utrikesminister önskas därför svara på följande fråga: Avser ministern att lyfta, eller har ministern lyft, frågan om kinesisk teknik och eventuella risker med denna i de internationella forum ministern deltar i, såsom exempelvis inom EU-kretsen?
fr · H91199 · 2021-10-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:99 Det assyriska folkets och det yazidiska folkets rättigheter i av (L) till Utrikesminister (S) svarade utrikesminister på min fråga 2020/21:3500 om det assyriska folkets och det yazidiska folkets överlevnad i utan att över huvud taget nämna de två hotade urfolken. I stället handlade hela svaret från utrikesministern om att hitta en lösning mellan de parter som är i konflikt med varandra. De två urfolken har förtryckts och hindrats från att delta i politiska processer. Mot bakgrund av den tidigare frågan och bristen på svar gällande det assyriska folkets och det yazidiska folkets inkludering i processen vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : På vilket sätt arbetar ministern för att inkludera det assyriska folket och det yazidiska folket i arbetet med att säkerställa deras rättigheter i , och vilka kontakter har regeringen haft med urfolkens representanter?
frs · H912100 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:100 av (SD) Elbrist i har frågat mig hur mitt svar om att det inte råder brist på el överensstämmer med skälen som framförs i frågan till att måste köras i gång, och om jag avser att vidta några åtgärder utifrån vad som framförs. Jag noterar att i samma intervju som hänvisar till i sin fråga så uttrycker Unipers kraftverkschef följande: ”Vi har olika utgångspunkt när vi definierar vad som är elbrist. har balansansvar för det svenska elsystemet, och agerar därför med åtgärder på alla avvikelser som hotar driftsäkerheten i transmissionsnätet. var det balans i det svenska elsystemet, och inga åtgärder var nödvändiga.” Anledningen till att tagits i drift främst är att de höga energipriserna på kontinenten även har stor påverkan på elpriserna i , vilket gjort det lönsamt för att producera el. Eftersom Uniper ställt verket till marknadens förfogande har de enligt också varit skyldiga att erbjuda elproduktion när efterfrågan uppstått. är på årsbasis nettoexportör av el med jämförelsevis låga priser och mycket låga koldioxidutsläpp och regeringen har tagit flera initiativ för att detta ska kunna vara fallet även i fortsättningen. Som exempel kan jag nämna regeringens beslut om att ge i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft.
frs · H912101 · 2021-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:75 av (M) Smittspridning på äldreboenden och fråga 2021/22:101 av (M) Skydd av äldre på särskilda boenden har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka antalet vaccinerade bland personal inom hemtjänst och på äldreboenden. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att personal på särskilda boenden och i hemtjänst blir fullt vaccinerade. Som jag svarade på fråga 2021/22:49 så är det för mig är det självklart att omsorgstagare bör kunna förvänta sig att den personal som arbetar nära dem är vaccinerad. Det är ur ett smittskyddsperspektiv viktigt att så många som möjligt som arbetar inom vård och omsorg är vaccinerade. har riktat en uppmaning till arbetsgivare att intensifiera ansträngningarna för att all personal som arbetar nära personer och andra riskgrupper ska vara vaccinerad mot covid-19. Arbetsgivaren kan föra dialog med medarbetaren och de fackliga företrädarna och göra det enkelt att vaccinera sig på arbetstid, såväl för fast anställda som för vikarier. Det kan under vissa omständigheter bli aktuellt med olika förändringar i verksamheten för att begränsa smittspridning, till exempel omplacering av anställda. Personal som arbetar inom vård och omsorg har ett ansvar att verka för att vården och omsorgen är god, säker och god kvalitet. En av frågeställarna nämner vaccinationstäckningen bland hemtjänstpersonalen i . Enligt tillgänglig statistik är den andelen under riksgenomsnittet. De lokala arbetsgivarna behöver därför jobba intensivt för att få upp vaccinationstäckningen, men insatser behöver göras i hela landet. Regeringen har tagit flera initiativ för att öka vaccinationstäckningen. presenterade staten och SKR en tilläggsöverenskommelse där staten avsatte ytterligare medel för riktade insatser till grupper inom vilka vaccinationstäckningen är lägre. Regeringen gav vidare länsstyrelserna i uppdrag att stödja regionerna i det arbetet. Arbetsmarknadsministern och jag har haft ett möte med företrädare för arbetsgivare i vård och omsorg för att efterhöra hur de avser att arbeta för att öka antalet vaccinerade inom personalen. Jag vill avslutningsvis påminna om att en klar majoritet av dem som arbetar i vård och omsorg är vaccinerade. Men andelen behöver öka ytterligare. Jag förutsätter att de insatser som görs har god effekt, men jag utesluter inte ytterligare åtgärder för att få en så hög vaccinationstäckning som möjligt.
frs · H912102 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:102 av (M) har frågat miljö- och klimatministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att säkra människor och tamdjur från varg i tätbefolkade områden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är väl medveten om att varg kan riva och döda får även i tätbefolkade områden och att detta har hänt i bland annat . Det är viktigt att skapa förutsättningar för samexistens mellan rovdjur och människor och det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och övriga nationella mål. Viltskadecenter har sammanställt och utvärderat hur närgångna vargar bör hanteras. Vilka åtgärder som ska sättas in i ett visst område beror på vilka problemsituationer som har uppstått och bedömningen av hur dessa sannolikt kommer att utvecklas. Staten ger bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador orsakade av rovdjur. Möjlighet finns även att besluta om skyddsjakt efter bedömning av den länsstyrelse dit en ansökan om skyddsjakt inkommit. Länsstyrelserna i och fattade beslut om skyddsjakt efter en varg inom Sjundareviret, som sträcker sig över båda länen. Det finns också möjlighet för tamdjursägare eller -vårdare att på eget initiativ, när vissa förutsättningar är uppfyllda, skrämma eller döda rovdjur för att skydda sina tamdjur. Härutöver får länsstyrelserna möjlighet att besluta om licensjakt efter varg när upprätthållandet av vargens gynnsamma bevarandestatus inte försvåras. Länsstyrelserna i har fattat beslut om licensjakt under /22 och jakten riktades så att flest vargar får fällas i län där koncentrationen av vargstammen var tätast. Sammantaget gör jag bedömningen att detta möjliggör att det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik kan nås.
frs · H912103 · 2021-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:103 av (M) Utbetalning av coronastöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de företag som fortfarande väntar på sitt coronastöd ska få ersättningen de enligt beslut har rätt till. Sedan utbrottet av den pågående pandemin har regeringen presenterat ett flertal stöd för att lindra effekterna för jobb och företag. Bland stödåtgärderna finns det förstärkta stödet vid korttidsarbete. Regeringen har vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete och ersättningen för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. tilldelades totalt 2020 och 2021. Regeringen har tillfört myndigheten de resurser som har begärts för att hantera uppdraget.