ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112013 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2013 totalförsvar och livsmedelsförsörjningen av (M) till Försvarsminister (S) har ett stort arbete framför sig att återuppbygga totalförsvaret. I det arbetet ingår ett stort ansvar för att trygga livsmedelsberedskapen. importerar mer än varannan måltid, och de stora beredskapslagren av livsmedel som fanns under är för länge sedan borta. Vi är beroende av att transporter fungerar för att tillräckligt med mat ska finnas på hyllorna i butikerna men också för att växtskyddsmedel, drivmedel, djurfoder och reservdelar till traktorer och skördetröskor och annat som behövs för en fungerande livsmedelsproduktion finns på plats. Coronapandemin har blottlagt allvarliga brister i beredskap, inte minst när det gäller livsmedel och skörheten i livsmedelsförsörjning. Det är få lantbruk kvar och skulle smitta och sjukdom slå till och lantbrukarna som finns kvar blir sjuka skulle livsmedelsförsörjningen bli akut. har enigt fattat ett viktigt beslut om en livsmedelsstrategi för att öka svensk livsmedelsproduktion. Strategin sträcker sig och ska gälla oavsett vilken regering som styr landet. Men trots att det nästan har gått beslutet togs har lantbruken ännu inte sett någonting på gårdsnivå, och lantbruken kämpar med lönsamhet och överlevnad. Regeringen gör inte tillräckligt för att målen i livsmedelsstrategin ska bli verklighet. Regeringen måste arbeta effektivt för att livsmedelsproduktionen ska öka. Försvarsministern har ett särskilt ansvar för att målen i livsmedelsstrategin uppnås då en högre livsmedelsproduktion inom nationens gränser minskar vår sårbarhet ur ett totalförsvarsperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka vår inhemska livsmedelsproduktion i syfte att stärka totalförsvar?
fr · H8112014 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2014 Skydd av våra lärare av (M) till Utbildningsminister (S) Nya rekommendationer har kommit för oss i . Det handlar bland annat om att vi uppmanas att bära munskydd i gällande situationer där trängsel uppkommer – framför allt i vissa miljöer på arbetsplatser. Dessa situationer bör identifieras av berörda verksamheter, arbetsgivare och arbetstagare gemensamt. Rutiner/riskbedömning för användning av munskydd, inklusive hur de bärs och hanteras, bör tas fram utifrån bedömt behov. rekommenderas inte generell munskyddsanvändning i skolmiljön. rekommenderar inte en generell användning av munskydd i samhället. Det finns dock situationer där munskydd kan vara av värde. Korrekt använda kvalitetssäkrade engångsmunskydd kan minska risken för smittspridning i situationer där nära kontakt, , i inomhusmiljö som inte går att undvika. Uppgifter i medierna visar att den stora smittspridningen sker på arbetsplatser och i hemmen, inte minst på de privata festerna. Det är där vi måste skärpa oss. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka skäl ligger till grund för att skolpersonal inte omfattas av de ökade rekommendationerna om att använda munskydd, och hur avser ministern att agera för att pedagoger och annan skolpersonal inte ska löpa större smittorisk än andra grupper?
fr · H8112015 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2015 Plaståtervinning av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Efterfrågan på återvunnen plastråvara styrs av flera faktorer. Skatten på plastbärkassar, som tidigare också beskrivits som ett hot mot den cirkulära plastanvändningen i , är en och det låga oljepriset är en. Båda dessa faktorer har bidragit till en minskad efterfrågan på återvunnen plastråvara, men det finns också andra faktorer som påverkar andelen återvunnen plast i samhället. Sedan skatten på plastbärkassar infördes har insamlingen av återvunna plastbärkassar minskat med 25–, trots att de lämpar sig mycket bra för återvinning. Faktum är att även återvunnen plastråvara från de flesta andra plastförpackningar går bra att använda för nytillverkning av plastbärkassar. Att insamlingen av dessa har minskat så kraftigt är därför beklagligt då potentialen att använda materialet är stort och det finns många plasttillverkare i som använder återvunnen plastråvara i sina produkter. För att kunna bli plastråvara till plasttillverkning måste dock återvunnen plast tvättas och granuleras, vilket sker i och till följd av att det saknas företag som utför processen i . Plasttillverkarna måste därför köpa återvunnen plastråvara direkt från utländska företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ser ministern på ovanstående, och avser ministern att verka för att stimulera etablering av företag i som bidrar till en ökad plaståtervinning, exempelvis företag som sköter tvätt och granulering?
fr · H8112016 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2016 Techjättarna av (SD) till Utrikesminister (S) Utrikesministern kallar till ett möte i vår med techjättar som Facebook, Twitter och Google för att ta upp hur de hanterar hot, hat och demokratisk utveckling globalt, rapporterar TT . Utrikesministern oroas över att plattformarna används på ett negativt sätt i form av desinformation och uppmaningar till våld. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att äventa upp frågan om techjättars censur av lagligt politiskt innehåll i ,som publiceras i enlighet med svensk yttrandefrihet?
fr · H8112017 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2017 Språkbruket i plenisalen av (SD) till Finansminister (S) Finansministern har ofta utmärkt sig med att vara oförskämd i debatter. Hon har återkommande visat på arrogans och brist på respekt gentemot politiska motståndare. skedde det igen då undertecknad skulle ha deltagit i en efterlängtad interpellationsdebatt mot finansminister om den så kallade bärkasseskatten. Anledningen till att totalt fem riksdagsledamöter var för sig valt att ta initiativ till denna debatt var för att skatten i fråga inte bara är djupt kritiserad utan även direkt kontraproduktiv ur ett miljö- och klimatperspektiv som den bara inbringat av de skatteintäkter som regeringen räknat med, enligt såväl regeringen själv som en färsk rapport som undertecknad beställt från . Vid debatten valde undertecknad att med hänsyn till finansministerns, riksdagsledamöternas och tjänstemäns hälsa inte dyka upp till följd av sjukdomssymtom som kan vara tecken på covid-19. Detta ligger också i linje med rekommendationer och allmänt sunt förnuft i dessa tider. Såväl kammarkansli som ett antal kollegor blev underrättade om detta och därmed före debatten, och undertecknad fick nöja sig med att följa debatten digitalt. Att sitta isolerad hemma och följa en debatt man önskat delta i är i sig ingenting roligt. Än värre blev det då ministern på ett arrogant sätt och i sitt sista anförande valde att kommentera min frånvaro och hänvisa till den som ansvarslös – detta naturligtvis utan en aning om skälet till frånvaron. Detta var knappast ett sunt bidrag i kampen mot pandemin. I dessa pandemitider kan man förvänta sig en gnutta mer respekt gentemot sina medmänniskor, inte minst med hänsyn till alla de som vill kunna gå till jobbet utan att bli smittade av ett dödligt virus som ju inneburit såväl en förlust av liv och hälsa som kraschade företag. Om den här typen av attacker från finansministern fortsätter finns det en risk att ledamöter väljer att åka till jobbet trots sjukdomssymtom. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att seöver det språkbruk hon använder vid sin tjänsteutövning?
fr · H8112018 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2018 Ställningstagande i fråga om användning av munskydd av (SD) till Socialminister (S) Socialministern uttalade att hon och även med flera andra ända sedan pandemin började sagt att munskydd ska användas. Detta uttalande är inte med sanningen överensstämmande. har tvärtemot påstående gång på gång avfärdat att munskydd skulle ha någon påverkan på smittspridningen. var negativ till att utfärda en rekommendation om att använda munskydd, och regeringen har stått bakom rekommendationer. Först utfärdades en rekommendation om att använda munskydd i kollektivtrafiken under vissa tider. uttalande om att munskydd ska användas skiljer sig markant från tidigare hållning i frågan. Flertalet uttalanden från finns att hänvisa till för att visa att ministerns uttalande under gårdagen är direkt felaktigt. Exempelvis uttalar sig i ett inslag i Aktuellt om munskydd i äldreomsorgen där säger att munskydd kan användas, men bör eller ska inte användas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur motiverar ministernatt olika uppgifter lämnats, och vad är ministerns ställningstagande ifråga omanvändningen av munskydd?
fr · H8112019 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2019 Opartisk medicinsk bedömning för försäkringstagare av Kopparklint (M) till Statsrådet (MP) I en skriftlig fråga från mig till statsrådet (2020/21:643) om hur han ämnar verka så att den medicinska rådgivningen blir mer objektiv när det gäller personskador som ska bedömas av försäkringsbolag ansåg inte att det fanns något behov av tillsyn eller utredning gällande medicinska rådgivare. Han hänvisade till att tillsyn över medicinska rådgivare utretts och behandlats av regeringen och och att slutsatserna varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl, vilka han inte redovisar. Per hänvisade också till att försäkringsbranschen inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner och att branschens insatser kan bidra till en lösning på problemet med ett bristfälligt förtroende. De åtgärder som statsrådet hänvisar till är att försäkringsbranschen själv har tillsatt ett förfarande med omprövning av medicinska bedömningar, utbildningsinsatser för skadereglerare och att utbildningen för medicinska rådgivare är under revision. Det svar som Per gett kring frågan inger inte förtroende eller klarhet i själva frågeställningen. Hur kan en försäkringstagare få en objektiv medicinsk bedömning eller rådgivning av en läkare som inte står i beroendeställning direkt eller indirekt till försäkringsbolaget som reglerar en personskada? När det gäller medicinsk bedömning och rådgivning kring personskador överprövar försäkringsbolaget de slutsatser och diagnoser som behandlande läkare dragit. Utlåtandena som försäkringsbolagens anlitade läkare utfärdar har ofta en avgörande roll för utgången i ett skadeärende. Man kan heller inte låta bli att väga in att det hos försäkringsbolagen finns ett incitament att tjäna pengar i dessa frågor. Därav finns det anledning att i vissa fall ifrågasätta opartiskheten hos den som levererar de svar som medvetet eller omedvetet helst önskas. Objektiviteten i detta system kan ifrågasättas i vissa fall eftersom det är försäkringsbolagen som själva ersätter läkarna för deras medicinska bedömningar, det vill säga att läkarna står i beroendeställning eftersom försäkringsbolaget kan anses som arbetsgivare. Det spelar ingen roll om försäkringsbolaget själv anlitar läkare eller om försäkringsbolaget anlitar ett externt bemannings-/konsultationsföretag som gör det åt dem. Objektiviteten kan oavsett detta ibland ifrågasättas eftersom finansieringen i grund och botten kommer från försäkringsbolaget. Mycket fungerar bra i branschen och förbättringar har skett men det råder fortfarande problem där objektiviteten kan ifrågasättas. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att försäkringstagare i större utsträckning kan få en mer opartisk medicinsk bedömning som inte har någon koppling till försäkringsbolag eller beroendeställning?
fr · H8112020 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2020 Åtgärder mot hundsmuggling av (C) till Statsrådet (S) Hemarbete under coronakrisen har lett till att många valt att skaffa hund. De seriösa uppfödarna i klarar inte att tillgodose den kraftigt ökade efterfrågan, vilket har skapat nya möjligheter för oseriösa uppfödare och lett till ökad illegal import av valpar. Med jämna mellanrum har vi fått ta del av mediernas rapportering om djur som far illa. Dels handlar det om uppfödare som missköter sig, dels handlar det om hundar som smugglas in till . slog i larm om att det väller in smuggelhundar just nu och att de aldrig varit med om något liknande. I exempelvis tvingades tullen att avliva 38 insmugglade valpar . Även den nationella samverkansgruppen för hundvälfärd, där bland annat och ingår, har varnat för att den illegala handeln med hundar ökar. Detta är ett problem för de konsumenter som luras, men inte minst för alla de stackars hundar som far oerhört illa. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att få stopp på den omfattande hundsmuggling som pågår och för att förhindra utbredningen av oseriösa hunduppfödare?
fr · H8112021 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2021 Åtgärdsprogram inom vattendirektivet av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Just nu pågår samråd kring de fem vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammen är en sammanställning av de åtgärder som ska vidtas under vattendirektivets sista cykel, åren 2022–2027, och handlar om åtgärder för att bland annat minska övergödning och åtgärda vattenhinder. För jordbrukets del riskerar dessa åtgärder att bli kostsamma. Sammantaget i de fem åtgärdsprogram som ligger för samråd är kostnaden för lantbruket . har ställt sig bakom målen i regeringens livsmedelsstrategi som säger att livsmedelsproduktionen ska öka och att konkurrenskraften och lönsamheten ska stärkas, och med de redan små marginaler som svenska lantbrukare har blir kostnaderna för åtgärdsprogrammen tunga att bära. I vattenförvaltningsförordningen, VF, (2004:660) anges i 4 kap. 10 § att vattenmyndigheten ska för en viss vattenförekomst besluta om mindre stränga kvalitetskrav om det är omöjligt eller medför orimliga kostnader att uppnå de strängare kraven, om de samhällsekonomiska behov som verksamheten fyller inte utan orimliga kostnader kan tillgodoses på ett sätt som är väsentligt bättre för miljön eller att alla möjliga åtgärder vidtas för att med hänsyn till verksamhetens karaktär uppnå bästa möjliga status. fattade beslut (prop. 2017/18:243) om att fullt ut ska tillämpa alla möjliga undantag som vattendirektivet medger. Denna möjlighet använder sig dock inte vattenmyndigheterna av. I stället saknar vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram i vattendirektivets sista cykel beslut om mindre stränga krav för vattenförekomster som inte kan uppnå god status på grund av jordbrukets påverkan. Vattenmyndigheterna anser att det saknas tillräckligt tydlig vägledning från Havs- och vattenmyndigheten för att kunna göra detta eftersom det är oklart när det kan anses ”omöjligt”, enligt 4 kap. 10 § 1 VF, att uppnå de strängare kraven för jordbrukets verksamheter hur och om jordbruket ska ses som ett ”samhällsekonomiskt behov” enligt 4 kap. 10 § 2 VF och vilka kostnader som därmed ska anses som ”orimliga” vilka åtgärder som i förhållande till mindre stränga krav som därmed ska anses som ”alla möjliga” enligt 4 kap. 10 § 3 VF. anger Havs- och vattenmyndigheten att tillräcklig vägledning givits till vattenmyndigheterna. Att inte utreda mindre stränga krav kan bryta mot 4 kap. 7 § i myndighetens föreskrift HVMFS 2019:25. Eftersom odling är den typ av verksamhet som har den största påverkan på vattenförekomster vad gäller fosfor och kväve torde det vara angeläget att vattenmyndigheterna haft detta klarlagt till den tredje cykeln av vattendirektivet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Varför saknas klargörande om hur 4 kap. 10 § VF ska tillämpas för jordbruket, och hur tänker ministern se till att detta sker samt bevakar att vattenmyndigheterna följer beslut om att nyttja alla möjliga undantag?
fr · H8112022 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2022 Mötet med techjättarna av (SD) till Utrikesminister (S) Utrikesministern avser att i vår kalla till ett möte med techjättar som Facebook, Twitter och Google för att ta upp hur de hanterar hot, hat och demokratisk utveckling globalt. Det rapporterar TT . Utrikesministern oroas över att plattformarna används på ett negativt sätt i form av desinformation och uppmaningar till våld. För att få en helhetsbild över problemen med det som sker på techjättarnas plattformar är det givetvis viktigt att alla aspekter beaktas. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att bjuda in den politiska oppositionen till mötet med techjättarna?
fr · H8112023 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2023 Uppföljning och kontroll av att maxantal i lokaler efterlevs av (SD) till Socialminister (S) Enligt förordningen (2021:8) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 framgår det av 4 kap. 1 § och 5 kap. 1 § att den som bedriver verksamhet som föreskrifterna omfattar ska ”utforma lokaler och tillhörande områden utomhus på ett sådant sätt att trängsel undviks och att kunder/besökare kan hålla ett från smittskyddssynpunkt säkert avstånd från varandra, och utforma in- och utpassage till lokalen och tillhörande områden utomhus på ett sådant sätt att trängsel undviks”. har därför beslutat om allmänna råd till 3 § som avser trängsel. Dessa allmänna råd knyter an till den skyldighet som verksamheterna har enligt förordningen. I de allmänna råden tar man upp att man bör anvisa besökare till en särskilt angiven in- eller utgång, ta fram alternativa lösningar till fysiska köer, anvisa vilket avstånd som kunder eller besökare bör hålla till varandra samt hur de bör förflytta sig i en lokal, och informera kunder eller besökare om att handla ensamma och på tider med mindre beläggning. De allmänna råden är förslag på hur man kan uppfylla de tvingande reglerna i förordningen. Verksamheterna ska beräkna det maxantal som får vistas inne i lokalerna. Föreskriften anger att maxantalet ska beräknas på ett sådant sätt att varje besökare eller kund, inom varje avgränsat utrymme, ska kunna disponera av den tillgängliga ytan. Uppföljning kan ske på olika sätt beroende på verksamhetens art och storlek. Det huvudsakliga syftet är att verksamheten utvärderar och kontrollerar att de vidtagna åtgärderna i första hand leder till att trängsel undviks och att gällande bestämmelser följs. är ansvarig tillsynsmyndighet och i är samordnande. Många vittnar om att butiker och andra verksamheter endast satt upp en skylt med hur många som får vistas i lokalen men därefter saknas kontroll och maxantalet efterlevs inte, vilket orsakar trängsel i lokalerna. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att tillse att maxantalet i lokalerna efterlevs?
fr · H8112024 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2024 Regeringens nya gymnasieamnesti av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen remitterade ett antal förslag till ändringar i den så kallade gymnasielagen, det regelverk som utvecklats för att vissa utvalda utlänningar ska få särskilda uppehållstillstånd för att studera på gymnasiet. Kritiken har alltid varit stor mot detta regelverk, särskilt mot den så kallade gymnasieamnestin som gav personer utan skyddsskäl, med oklar ålder och utan styrkt identitet, en särskild möjlighet att stanna i . Lagrådet uttalade då att ”gränsen nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas”. Många spådde redan då att syftet med lagen inte skulle uppnås, och är det tydligt att få av de som fått uppehållstillstånd för gymnasiestudier kommer att kunna få en anställning i och på så sätt få permanent uppehållstillstånd. Regeringens förslag är att utlänningarna ska få på sig att komma i varaktig egen försörjning, att studiemedel ska inräknas i den inkomst som krävs för att anses varaktigt försörjd och därmed få permanent uppehållstillstånd och att vissa subventionerade anställningar, nämligen yrkesintroduktion, ska räknas som regelrätt arbete. Remisstiden var endast . Remissinstanserna kritiserar i sina yttranden regeringens förslag. Arbetsförmedlingen anser att yrkesintroduktion är olämpligt och bör avskaffas. SKR pekar på att regeringen felaktigt säger att kommunerna får ersättning för att ge bidrag åt dem som omfattas när så inte är fallet. kritiserar regeringens konsekvensanalys och anser att kostnaderna kommer att öka för migrationsdomstolarna. Även tar upp problem, såsom ökad komplexitet, motsägelsefulla bestämmelser och rent av att förslagen i viss mån är meningslösa. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på denna allvarliga kritik från remissinstanserna, och tänker ministern trots kritiken lägga fram ett lagförslag som är så dåligt berett?
fr · H8112025 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2025 Lynetteholmen av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) planerar att med förorenade utfyllnadsmassor bygga en stor ö (Lynetteholmen) på andra sidan för att möta befolkningsökningen i . Lynetteholmen skulle vara negativ för och på flera sätt. Utöver föroreningar från byggmaterial, muddring och dumpning av förorenade sediment skulle ön delvis täppa till tillflödet av salt- och syrerikt vatten från . i motsätter sig öbygget och betonar att utformningen medför ”stor negativ miljöpåverkan”. Myndigheten påtalar de minskade vattenflödena och skriver att underlag saknas som korrekt skildrar dels hur stora områden som kommer att utsättas för miljöpåverkan, dels hur stor påverkan blir på länets Natura 2000-områden. Myndigheten efterlyser även en bedömning av de kumulativa effekterna. Bedömningen från är att Lynetteholmen kommer att påverka vattenförekomsterna i . Myndigheten skriver att ”påverkan för de svenska vattenförekomsterna kan komma att vara i en utsträckning som inte redovisas i tillräcklig omfattning”. bedömer att ”en stor spridning av partiklar vid enstaka tillfallen eller en förhöjd spridning över riskerar att påverka havsmiljön även på svenska sidan av sundet, framförallt genom försämrad vattenkvalité och eventuellt genom tillförsel av förorenande ämnen som kan påverka biota negativt både ”. ska inte bli smutsigare, utan renare. ska inte ha mindre salt och syre, utan mer. Ytterligare begränsningar av inflödet av syrerikt vatten vore ytterst problematiskt för det växt- och djurliv i som otvivelaktigt behöver mer syrerikt vatten. Vid konstruktionen av investerades stora summor pengar för att inte reducera flödet i . Samma inställning behövs även för detta projekt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer regeringen att påtala riskerna för den danska regeringen och begära en gedigen konsekvensanalys av hur planerna på en ny dansk ö i kan drabba och ?
fr · H8112026 · 2021-03-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2026 Transportbidragets utformning av (SD) till Statsrådet (S) infördes transportbidraget för att kompensera för avståndsrelaterade kostnadsnackdelar som drabbar företag i de fyra nordligaste länen. Ett av de ursprungliga syftena med bidraget var dessutom att stimulera till en höjd förädlingsgrad på de varor som företagen som åtnjuter bidraget producerar. Bidraget fyller och har uppgått till omkring 350–. Välriktade ekonomiska stöd till näringslivet kan vara motiverade men måste utvärderas fortlöpande i syfte att säkerställa att skattebetalarnas pengar används på ett ansvarsfullt och på ett sätt som ger god effekt. har i sin granskningsrapport – bristande underlag och oklar måluppfyllelse (RiR 2021:2) kommit fram till slutsatsen att det är oklart i vilken utsträckning bidraget i sin nuvarande form faktiskt bidrar till den regionala utvecklingen. Vidare att det inte heller går att avgöra om bidraget leder till en ökad förädlingsgrad hos de företag som tar emot bidraget. En annan av slutsatser av granskningen är att regeringen behöver se över sina krav och rutiner kopplade till transportbidraget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på transportbidragets nuvarande utformning och den kritik mot detsamma som för fram i sin rapport, och avser regeringen att genomföra en översyn av transportbidragets utformning?