ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8123431 · 2021-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3431 av (SD) ockupation av georgiska regioner har frågat mig vad jag, i egenskap av OSSE-ordförande, har uträttat angående ockupation av georgiska regioner, och om mitt agerande har gett något positivt resultat. Att bidra till hållbara lösningar på utdragna konflikter, i enlighet med folkrätten och gemensamma principer och åtaganden, är en av det svenska OSSE-ordförandeskapets främsta prioriteringar. Dessa frågor har varit i fokus för mina resor som OSSE-ordförande till både och , liksom löpande i ordförandeskapets arbete . Det fokus vi lägger vid detta bidrar till att hålla situationen och vikten av en hållbar konfliktlösning högt på den internationella agendan. En central roll i arbetet spelar ordförandeskapets särskilda representant för ambassadör , som tillsammans med representanter för EU och FN är samordförande i , det enda forum för diskussioner om en lösning av konflikterna som accepterats av alla inblandade parter. Den senaste samtalsrundan hölls så sent som , med fokus på att förbättra situationen för regionens konfliktdrabbade befolkning och att lösa viktiga säkerhetsfrågor.
frs · H8123432 · 2021-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3432 av (SD) Talibanerna i , samt fråga 2020/21:3458 av (M) Svenskt bistånd till har frågat utrikesministern om hon bedömer att ska fortsätta ge bistånd till under en eventuell talibanregim. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har också frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att inte en krona av svenska biståndsmedel till , direkt eller genom stöd via internationella organisationer, kommer talibanerna till del. Vad gäller resonemanget kring fortsatt bistånd till , så har regeringen tidigare svarat på detta i fråga 2020/21:3347. Med det sagt är utvecklingen i mycket oroande. Regeringen står fast vid sitt stöd till det afghanska folket som lidit av konflikt. Inriktningen för biståndet anges i den strategi som antogs . Med den senaste händelseutvecklingen förändras givetvis förutsättningarna för biståndets genomförande. Regeringen följer utvecklingen mycket noga. Inget bistånd ska ges till talibanerna, men vi måste hitta former för att fortsatt kunna stödja folk. Sida genomför därför en analys av sin verksamhet. Jag kommer även att agera för att EU och de multilaterala organisationer som är medlem i genomför förändringar i samma riktning. Inom det svenska bilaterala biståndet finns beredskap för att snabbt genomföra nödvändiga förändringar. Vi ser exempelvis ökade humanitära behov. Respekt för mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer kommer vara vägledande även för vårt fortsatta engagemang.
frs · H8123433 · 2021-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3433 av (M) Införande av vaccinpass har frågat mig om jag avser, i syfte att minska smittspridningen, vidta åtgärder för att i införa att man ska uppvisa ett giltigt covid-19-pass eller ett annat intyg för att delta i verksamheter där många människor träffas. Regeringen har i propositionen (2020/21:219) Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen föreslagit att lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen bör förlängas till och med utgången av . Det är en förlängning . Lagarna ger regeringen möjligheter att anpassa smittskyddsåtgärder till smittläget och ta ställning till vilken typ av åtgärd som bör vidtas. En möjlighet kan t.ex. vara att införa krav på genomförd vaccination eller liknande, t.ex. digitala vaccinationsbevis, i stället för andra mer begränsande restriktioner för vissa typer av verksamheter. Regeringen analyserar frågan om eventuell nationell användning av digitala vaccinationsbevis.
frs · H8123434 · 2021-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3407 Nya skottlossningar, 2020/21:3414 Skjutningar i , 2020/21:3423 Nya skottlossningar av (SD) och 2020/21:3434 Fortsatta skjutningar av (M) har frågat mig vad jag göra och vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av bland annat nya skottlossningar i och den skottlossning som ägt rum i och vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skjutningarna i . har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skjutningarna i såväl som i hela . Som jag har redovisat i flera svar på skriftliga frågor så ser regeringen mycket allvarligt på den grova kriminaliteten och har därför vidtagit en rad olika åtgärder och presenterat 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet, det mest omfattande i historia. Programmet genomförs punkt för punkt. Rättsväsendet har fått både nya verktyg och ökade resurser och ett strukturerat brottsförebyggande arbete bedrivs för att öka tryggheten. Regeringen har genomfört den största satsningen någonsin på . examinerades 600 nya poliser från polisutbildningen och hade haft så många anställda poliser och civilanställda. föreslog regeringen i en lagrådsremiss slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Vi har också tillsatt en utredning om den så kallade mängdrabatten. tar jag emot betänkande som avser straffrättsliga åtgärder mot brott i kriminella nätverk. Fler åtgärder mot den grova brottsligheten är alltså att vänta. Jag vill avslutningsvis betona att regeringens arbete för att motverka den grova kriminaliteten fortsätter med oförminskad kraft. Det är ett omfattande arbete och ett långsiktigt åtagande.
frs · H8123435 · 2021-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3435 av (KD) Gränsgångare och demokrati har frågat utrikeshandelsministern och ministern med ansvar för nordiska frågor vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att montera ned gränshinder i avseende betalning av arbetsgivaravgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar visionen om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region . Frågan om var arbetsgivaravgifter för en person som arbetar i två länder inom ska betalas regleras inom och går inte att förändra genom svensk lagstiftning. Av förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen som även omfattar EES och , framgår att en person som normalt arbetar som anställd i två eller flera medlemsstater ska omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där han eller hon är bosatt om han eller hon utför en väsentlig del av sitt arbete i den medlemsstaten. Det är som prövar om personen utför en väsentlig del, det vill säga , av sitt arbete i . Även arvoderat politiskt arbete kan utgöra en väsentlig del av arbetet. Om gör bedömningen att personen utför en väsentlig del av sitt arbete i ska personen omfattas av den svenska socialförsäkringen och den norska arbetsgivaren måste betala svenska socialförsäkringsavgifter på den norska lönen. Det finns en möjlighet för medlemsstaterna att göra undantag från denna regel. I är det som är behörig att komma överens med en annan medlemsstat om sådana undantag. Det är därför upp till som självständig myndighet att fatta beslut i frågan.
frs · H8123436 · 2021-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3436 av (M) Djurmediciner har frågat mig om jag tänker verka för att beredskapslager för djurmedicin byggs upp, och i så fall när. Den pågående pandemin har inneburit utmaningar när det gäller att säkerställa tillgång till läkemedel och medicinsk utrustning inom såväl human- som djursjukvården. Pandemin har visat på behovet av att se över förmåga att anskaffa läkemedel och skyddsmaterial vid en kris eller vid höjd beredskap. Regeringen anser att det står klart att arbetet med att skapa en långsiktig beredskap i hela samhället avseende humansjukvården är nödvändigt och kommer att behöva prioriteras . I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) görs bedömningen att ett nationellt sammanhållet system för lagerhållning av läkemedel och sjukvårdsmateriel i för fredstida kriser och krig behöver tas fram. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) lämnade sitt andra delbetänkande En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19). Delbetänkandets förslag har remitterats. Den pågående pandemin har också med stor tydlighet visat på behov av samordning mellan djursjukvård och humansjukvård. Regeringen gav därför och i uppdrag att bedöma nationella försörjningsbehov avseende djurens hälso- och sjukvård vid en kris eller vid höjd beredskap och då ytterst i krig samt belysa de beroenden som finns mellan djurens hälso- och sjukvård och humansjukvården. Uppdraget redovisades och av rapporten framgår bland annat att det finns behov av att samordna tillgången av strategiska varor mellan humansjukvård och djurens hälso- och sjukvård. Myndigheterna bedömer också att det är nödvändigt att fortsatt utreda, analysera och föreslå åtgärder för hur lagerhållning av strategiskt viktiga varor för djurens hälso- och sjukvård bäst organiseras. Rapporten och förslag på åtgärder bereds nu inom .
frs · H8123438 · 2021-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3438 av (SD) Anslag till har frågat finansminister om hon tänker verka för att skjuta till de ekonomiska resurser som äskar i syfte att kunna fullgöra sina uppgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är av stor vikt att effektivt kunna skydda hav, kustområden och större insjöar. är en unik myndighetsresurs med omfattande kapacitet att verka till sjöss. har bland annat till uppgift att bedriva sjöövervakning samt utföra miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst till sjöss. För sitt uppdrag har ett stort antal fartyg stationerade på ett 20-tal kuststationer längs , i och samt flygplan stationerande på en flygkuststation på . samverkar också med andra ansvariga myndigheter och även med sina motsvarigheter i EU och i våra grannländer. Regeringen har tillfört anslag , med syfte att upprätthålla och stärka myndighetens verksamhet och förmåga. Hur budgetförslagen ser ut kommer att framgå av budgetpropositionen som lämnas till .
frs · H8123439 · 2021-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3439 av (SD) Stadsplanering mot extremväder har frågat mig hur jag kommer att agera för att förbättra möjligheter och stöd lokalt för förebyggande stadsplaneringsåtgärder mot exempelvis bränder och översvämning. Hur bebyggelse kan anpassas till ett förändrat klimat är en fråga av stor och växande betydelse. Den nationella strategin för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) har tagits fram för att hålla ihop arbetet med anpassning till ett förändrat klimat. Regeringens mål är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta tillvara möjligheter. I enlighet med strategin har fått i uppdrag att samordna det nationella klimatanpassningsarbetet för den byggda miljön. I uppdraget ingår att stödja kommunerna i deras arbete med klimatanpassning av den byggda miljön och bedriva kompetenshöjande insatser. Detta är särskilt viktigt eftersom kommunerna ansvarar för planering och byggande. På uppdrag av regeringen drivs också Nationellt för klimatanpassning vid . Centrumets roll är att vara en nod för kunskap om klimatanpassning och att vara en mötesplats för aktörer i samhället. För kommuner med bebyggda områden som hotas av naturolycka, områden där marken har för låg stabilitet och behöver förstärkas eller områden som behöver skydd mot översvämning, finns möjlighet att söka statligt bidrag till förebyggande åtgärder. Stödet administreras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. För att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle som klarar extremväder behöver natur- och grönområden i städer och tätorter utvecklas. Regeringen beslutade om ett stöd för gröna och trygga samhällen som innebär att kommuner och andra fastighetsägare kan söka stöd för att utveckla stadsgrönska och ekosystemtjänster samt för insatser som ökar trygghet i områden med socioekonomiska utmaningar. har tagit fram en metod och en vägledning om hur ekosystemtjänster och stadsgrönska kan tas tillvara och integreras i planering, byggande och förvaltning av den byggda miljön. Ett etappmål i det nationella miljömålssystemet innebär att en majoritet av kommunerna utnyttjar denna metod och vägledning.
frs · H8123440 · 2021-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3440 av (SD) Regelverken för rening av avloppsvatten har frågat mig om jag ser ett behov av en uppdatering av regelverken för rening av avloppsvatten till användbar resurs, och hur jag i så fall avser att agera. De senaste årens torka och vattenbrist har visat på vikten av vattenhushållning och återanvändning av vatten. finns en EU-förordning om minimikrav för återanvändning av vatten. har fått i uppdrag att analysera behov av författningsförändringar eller andra åtgärder till följd av denna förordning. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå ett kostnadseffektivt och ändamålsenligt förfarande för tillståndsprövning av produktion och tillhandahållande av återvunnet avloppsvatten för bevattning inom jordbruket samt att föreslå de författningsändringar som behövs. ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har gjort stora satsningar på avancerad rening av avloppsvatten med syfte att avlägsna läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara ämnen och på så vis minska utsläpp av föroreningar till miljön. har bland annat beviljat medel till projekt som syftat till att öka återanvändning av vatten. I ljuset av klimatförändringarna och den publicerade rapporten från FN:s klimatpanel ser jag det som angeläget att fortsätta arbeta med vattenhushållning och återanvändning av vatten och ser fram emot kommande redovisning
frs · H8123441 · 2021-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3441 av (M) Inlandssjötrafiken har frågat mig vad jag avser att göra i närtid för att öka inlandssjötrafiken. Sjöfarten har en avgörande betydelse för svensk export och den gröna omställningen av transportsektorn. En överflyttning av gods från vägtransporter till sjötransporter innebär att transporteffektiviteten ökar och att utsläppen av växthusgaser kan minska. Regeringen har därför bland annat genomfört ett antal åtgärder inom ramen för den Nationella godstransportstrategin i syfte att stärka sjöfarten. Regeringen har exempelvis förlängt möjligheten att ansöka om s.k. ekobonus . Ekobonusen syftar till att ersätta vägtransporter med sjötransporter och har efter regeringens förslag avsatt . beslutade att bevilja ekobonus för fyra sjöfartsprojekt som ska bidra till att gods som går på väg flyttas över till sjöss. Rederierna kommer enligt uppgift att påbörja sin verksamhet . Inom ramen för den Nationella godstransportstrategin har också tidigare tillsatt en nationell samordnare för att öka andelen inrikes sjöfart respektive närsjöfart. Arbetet med olika åtgärder fortgår och exempelvis kunde efter anmälan till fler svenska vattenområden presenteras som inre vattenvägar. Samordnaren är också aktiv i europeiska fora för att få goda exempel från den europeiska inlandssjöfarten. ska samordnaren återrapportera sitt regeringsuppdrag som handlar om att genom dialog med svenska hamnar skapa incitament för överflyttning av gods från vägtransporter till sjötransporter och stärka sjöfartens konkurrenskraft. Hamnarna har en viktig roll i arbetet med att öka andelen godstransporter med fartyg. Regeringen har genom det så kallade satsat relativt stora resurser för att öka kapaciteteten in i genom en ny och förbättrad farled in till , förstärkningar i kanalen, ny större sluss i samt muddringsåtgärder i . I kombination med hamnarnas investeringar i och möjliggör detta för att större fartyg kan trafikera . Arbetet med planeringen av nya och större slussar i har påbörjats, efter att regeringen i den nu gällande infrastrukturplanen avsatt medel för detta. Det möjliggör för trafik med större fartyg till hamnarna i med potential för ökad lönsamhet i dessa transporter. fick ett tillskott på . Tillskottet innebär att de negativa effekterna av pandemin lindras och är ett initiativ från regeringens sida som indirekt kommer sjöfartsnäringen till godo.
frs · H8123442 · 2021-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3442 av (SD) Gänghot som straffbestämmelse och fråga 2020/21:3462 av Boriana (M) Definitionen av rån har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att även rån likt det som beskrivs i hans fråga ska omfattas av straffbestämmelser. Boriana har frågat mig om jag avser att initiera ett förtydligande i lagstiftningen som undanröjer risken att gärningar som nämns i hennes fråga av domstolarna inte betraktas som rån. Personrån är ett brott som utöver ekonomiska och fysiska skador även kan orsaka stor rädsla och oro efter brottet. Det kan också indikera fortsatt brottslighet bland unga individer som begår sådana brott. arbetar aktivt mot denna typ av brottslighet, bland annat genom ökad polisiär närvaro på platser och tider där sådana brott ofta begås. Antalet anmälda fall av ungdomsrån har också minskat och enligt preliminär statistik fortsätter minskningen . Jag konstaterar att straffansvaret för rån förutsätter att det förekommit hot som innebär eller för den hotade framstår som trängande fara. För utpressning krävs att det förekommit olaga tvång. Båda brotten omfattar även förtäckta hot, precis som brotten olaga hot och olaga tvång. Det innebär att det för straffansvar inte krävs att ett hot är öppet. Hotet kan också vara antytt av vad som sägs eller görs. Kravet på trängande fara i bestämmelsen om rån kan beroende på omständigheterna exempelvis avse ett öppet eller förtäckt hot om misshandel som är eller uppfattas vara nära att förverkligas. Som alltid bygger tillämpningen av olika straffbestämmelser på en bedömning i varje enskilt fall. Som och vet kan jag inte kommentera enskilda fall. Det är myndigheternas och domstolarnas uppgift att tillämpa gällande lagstiftning. Regeringens arbete mot bland annat olika former av hot- och våldsbrottslighet fortsätter dock med full kraft på straffrättens område. I går tog jag emot betänkande. Där lämnas ett stort antal straffrättsliga förslag, även för rån och de övriga brott som jag precis har nämnt. Utredningen föreslår att minimistraffen för rån, grov utpressning, grovt olaga hot och grovt olaga tvång ska skärpas. Utredningen föreslår också att straffbestämmelsen om rån ska utvidgas. föreslog regeringen i en lagrådsremiss slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Vi har vi även tillsatt en utredning om den så kallade mängdrabatten. avser vi att ge en utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård. Regeringen fortsätter också att bygga ut rättsväsendet med ökade resurser och nya verktyg. examinerades 600 nya poliser från polisutbildningen och hade haft så många anställda poliser och civilanställda. Regeringen fortsätter också att bekämpa brottens orsaker. Arbetet med att genomföra det nationella brottsförebyggande programmet, Tillsammans mot brott, har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Det pågår alltså ett intensivt arbete mot brottsligheten. Jag och regeringen följer utvecklingen noga och har inga planer på att slå av på takten i det arbete som bedrivs.
frs · H8123444 · 2021-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3444 av (SD) har frågat mig om jag tänker vidta några särskilda åtgärder, såsom att verka inom EU för att säga upp samarbetsavtalet med , för att sätta press på den kubanska regimen. Regeringen har noggrant följt den senaste tidens händelser i och delar oro för situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i landet, också mot bakgrund av uppgifter om att fredliga demonstranter utsatts för våld, trakasserier, samt godtyckliga arresteringar och bortföranden. Jag kommer inte att verka för att EU ska säga upp det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och (PDCA). Regeringens metod för att uppnå utrikespolitiska mål är genom tydlig dialog. PDCA ger oss instrument att främja en demokratisk utveckling och värna de mänskliga rättigheterna i , samt att lyfta vår oro för utvecklingen och fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna direkt med regeringsföreträdare. Öppenhet och kommunikation är att föredra framför isolering.
frs · H8123445 · 2021-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3445 av (M) Bristen på förvarsplatser har frågat mig om jag som minister avser att ta några initiativ för att lösa den kort- och långsiktiga bristen på förvarsplatser. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl har fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Regeringen har under den förra och tillfört medel för att utöka förvarskapaciteten till minst 520 platser, vilket innebär mer än en fördubbling jämfört med . Till följd av pandemin har dock förvarens kapacitet tillfälligt fått minskas av smittskyddsskäl. Ett väl fungerande samarbete och en effektiv ansvarsfördelning mellan , och Kriminalvården kan bidra till att fler återvänder. Regeringen har därför gett Statskontoret i uppdrag att föreslå åtgärder för att effektivisera dessa myndigheters arbete med återvändande och överväga en förändring av myndighetsorganisationen. Utgångspunkten är att återvändandet ska ske frivilligt, men annars med tvång. bedriver ett aktivt arbete med bl.a. informationsinsatser för att öka andelen som återvänder självmant.
frs · H8123446 · 2021-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:3446 av (M) En enhet för utredande av bidragsbrott har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ för att säkerställa att det inrättas en bidragsbrottsenhet på , och när jag i sådana fall räknar med att en sådan kan finnas på plats. Felaktiga utbetalningar och missbruk av välfärdssystemen minskar förtroendet för våra solidariskt finansierade välfärdssystem och äventyrar den grundläggande legitimiteten för välfärdspolitiken. Denna legitimitet är förutsättningen för att upprätthålla och utveckla vårt välfärdssamhälle och upprätthålla vår vilja till solidarisk skatte- eller avgiftsfinansiering. Varje skattekrona som inte tydligt tillförs sitt ändamål riskerar att undergräva skattebetalningsviljan. Betydande belopp betalas ut felaktigt från välfärdssystemen . För att förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar och förebygga brottslighet riktad mot välfärdssystemen bör kontrollerna av utbetalningar från välfärdssystemen stärkas. Regeringen har därför vidtagit ett stort antal åtgärder för att förhindra missbruk av välfärdssystemen. Det handlar exempelvis om ett ordentligt resurstillskott till myndigheterna för deras arbete med att förhindra välfärdsbrottslighet. Men också beslut om lagändringar och utredningar; exempelvis har lagstiftningen kring brott mot välfärdssystemen skärpts. beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att stärka arbetet med att bekämpa bidragsbrott mot , , , och Arbetsförmedlingen. En central del i utredningen kommer att vara att ta ställning till hur arbetet ska organiseras så effektivt som möjligt utan att kompetens som finns går förlorad. Om så bedöms lämpligt ska utredaren därför lämna förslag på nya eller förändrade befogenheter för en eller flera av de brottsutredande och utbetalande myndigheterna. Utredningen ska även analysera för- och nackdelar med ett administrativt sanktionssystem för vissa bidragsbrott och utarbeta de författningsförslag som krävs för att inrätta ett sådant system. är den största utbetalande myndigheten och en majoritet av anmälningarna kommer från . Utredningen ska därför delredovisa ett betänkande avseende . Slutbetänkandet ska redovisas .