ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122534 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2534 av Per Ramhorn (SD) Covid-19 Per Ramhorn har frågat mig varför den tidigare ändringen i smittskyddslagen aldrig användes. bedömde regeringen att den behövde utökade befogenheter för det fall det skulle vara nödvändigt att snabbt vidta ytterligare åtgärder för att bromsa smittspridningen. Därför föreslog regeringen bland annat att det skulle införas tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen för att göra det möjligt för regeringen att snabbt besluta om åtgärder, utan att först behöva gå till med en proposition för varje enskild åtgärd. En sådan reglering i lag måste beslutas av . Även många andra åtgärder vidtogs . Åtgärder som gav effekt på smittspridningen. Regeringens första utkast till lagförslag kritiserades av flera riksdagspartier för att ge regeringen alltför omfattande befogenheter. För att tillmötesgå kritiken omarbetade regeringen förslaget, som i stället fick innebörden att föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av bemyndigandena skulle genom proposition i varje enskilt fall underställas prövning. I samband med riksdagsbehandlingen föreslog socialutskottet att de tillfälliga bemyndigandena endast skulle få användas om beslut inte kunde avvaktas. biföll regeringens förslag i propositionen, med socialutskottets tillägg. Regeringens erfarenhet, som lagen gällde, är att i det i de allra flesta fall inte skulle ha inneburit någon tidsvinst av betydelse att använda den tillfälliga bemyndigandelagen jämfört med att besluta en sedvanlig proposition. hade också uttalat att kunde behandla en brådskande proposition . Regeringen gjorde bedömningen att om några sådana åtgärder som omfattades av den tillfälliga lagen skulle behöva vidtas, var det lämpligare att i stället genast lämna en proposition med lagförslag som skulle kunna ta ställning till. En sådan proposition kunde innehålla förslag på åtgärder som inte omfattades av bemyndigandet, t.ex. straffsanktioner eller åligganden för verksamheter, kommuner eller regioner. Så skedde med propositionerna En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2019/20:172) och En tillfällig covid-19-lag (prop. 2020/21:79).
frs · H8122535 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2535 av (KD) Erkännande av folkmordet Seyfo har frågat mig om jag anser att det är av betydelse att regeringen officiellt erkänner folkmordet Seyfo för att förhindra att historien upprepar sig, och när har jag och regeringen i så fall för att avsikt att verkställa tillkännagivande i frågan . För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda massövergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Omkring en miljon människor beräknas ha blivit offer för massövergreppen. Av dem som överlevde förlorade många familj och anhöriga eller tvingades fly från sina hem. Skildringar vittnar om skoningslös grymhet. Det är viktigt att vi minns och lär oss av de mörka kapitlen i vår historia för att förhindra upprepning av massövergrepp. Frågor om hur en regering bör benämna massövergrepp i det förflutna är komplicerade och innehåller folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter som vi inte kan bortse från. Det är också anledningen till att ytterst få regeringar gör uttalanden om de historiska massövergreppen. Regeringen välkomnar oberoende forskning och initiativ som främjar ökad kunskap om historiska massövergrepp. Frågan om massövergreppen i det sönderfallande bör hanteras på ett sätt som främjar dialog. Från regeringens sida är detta arbete på intet sätt avslutat. Regeringen har gett stöd till flera projekt som främjar kunskap och dialog. Ett exempel är vårt stöd till , som bland annat har bidragit till att etablera det första armeniska institutet i och arbetar för dialog och samförstånd mellan turkar och armenier i landet.
frs · H8122536 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2536 av (KD) Ikraftträdandet av den nationella läkemedelslistan har frågat mig om den nationella läkemedelslistan kommer att träda i kraft i enlighet med beslut och om inte, vilka åtgärder som jag och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att beslut verkställs på bästa sätt och . beslutade om den nya lagen om nationell läkemedelslista. Syftet med lagen är en stärkt patientsäkerhet där sjukvården, apoteken och patienten har samma bild av patientens förskrivna och uthämtade läkemedel. Införandet av det nya nationella systemet ska enligt lagen ske stegvis från och med lagens ikraftträdande. Den lag antog 2018 skulle träda i kraft . Därmed gavs regionerna på sig att förbereda införandets första steg. Till följd av den pågående pandemin förlängdes dock ikraftträdandet genom att antog regeringens proposition 2019/20:158. Det första steget i införandet av den nationella läkemedelistan kommer därmed att påbörjas genom att lagen träder i kraft .
frs · H8122537 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2537 av Kopparklint (M) Rätten till organiserade fritidsaktiviteter för barn och unga under pandemin Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att barn och unga ska få tillgång till organiserade fritidsaktiviteter under pandemin. Jag vill först tacka för frågan och instämma i vikten av att samhället vidtar åtgärder för barn och ungas fysiska och psykiska hälsa under pandemin. Inte minst är det viktigt att alla barn och unga ges möjlighet till kontakt med människor inom olika delar av samhällslivet och inte utelämnas till ensidiga kontakter inom familjen och de sammanhang som familjen väljer. Här utgör idrottsrörelsen, och andra delar av civilsamhället viktiga mötesplatser vid sidan av offentliga verksamheter som skola, kulturskola och öppen fritidsverksamhet. Som jag tidigare svarat på skriftliga frågor från är det en helt central fråga för mig att alla barn och ungdomar får likvärdiga möjligheter att idrotta och vara en del av idrottsrörelsen. Som frågeställaren vet har idrottsrörelsen fått betydande krisstöd under pandemin, samma gäller för andra delar av civilsamhället samt kulturen. Utöver krisstöden har det under hela pandemin också varit en tydlig prioritering för mig och regeringen att idrott-, kultur- och andra fritidsverksamheter, särskilt för barn och unga, så långt möjligt ska kunna bedrivas utifrån rådande smittläge. Efter de hårda restriktionerna var barn- och ungdomsverksamheter de första som fick klartecken att starta upp. Bland många vidtagna åtgärder kan särskilt nämnas regeringens lämnade förslag om ett riktat statsbidrag till kommunerna om för avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter för barn och unga vid lovtillfällen .
frs · H8122538 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2538 av (S) Möjlighet för fler idrottsförbund att bli medlemmar i har frågat mig hur jag och regeringen arbetar för att förändra modellen för anslagstilldelning till så att incitamenten att välkomna fler idrottsförbund ökar. Jag vill först tacka frågeställaren för att hon lyfter en viktig och central idrottspolitisk fråga. Att vi har en växande idrottsrörelse som är inkluderande och öppen för alla ser jag som helt avgörande framtidsfrågor för vår idrottspolitiska modell. Den statliga idrottspolitiken bygger i stor utsträckning på att som paraplyorganisation kan samla den frivilligt organiserade idrottsrörelsen. Förbundets särställning, särskilt dess roll att enligt lag pröva frågor om fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer, förutsätter ett öppet förhållningssätt gentemot nya medlemmar. Strävan efter en inkluderande idrottsrörelse är en naturlig del av dialogen mellan regeringen och och det kommer den även att vara framöver. Mot denna bakgrund och det faktum att nivån på det statliga idrottsstödet ökat väsentligt ser jag inget behov att genomföra de efterfrågade ändringar i själva modellen för anslagstilldelningen.
frs · H8122539 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2539 av (SD) Utställningspark i för att kränka armenier har frågat mig om jag avser att göra någon form av markering mot det oacceptabla i att öppna en sådan utställningspark som man nu gjort i , och i så fall på vilket sätt. Vi är i ett läge där parterna behöver bygga förtroende för att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar lösning av . I egenskap av OSSE-ordförande utverkar jag förtroendeskapande åtgärder genom min personliga representant, . Som OSSE-ordförande besökte jag och den 14–. I samtal med regeringsföreträdare lyfte jag då bland annat vikten av att de i både ord och handling agerar för att bidra till avspänning och försoning. Jag har även uttryckt mitt fulla stöd till Minskgruppens samordföranden.
frs · H8122540 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2540 av i (SD) 90 000 Återvändande i har frågat mig vilka kriterier och avgränsningar jag har använt för att komma fram till siffran 90 000 återvändanden och hur jag motiverar den. Inledningsvis vill jag understryka att återvändandefrågorna är viktiga för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske självmant, men annars med tvång. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka återvändandet. har drygt 90 000 personer med avlägsnandebeslut lämnat . De 90 000 personerna avser de ärenden som har avslutats genom att personerna har rest ut ur landet. Så kallade polisavvisningar, det vill säga avvisning vid gräns eller inifrån landet av personer som inte ansökt om tillstånd och som saknar rätt till vistelse, ingår inte i denna siffra. genomförde ungefär 7 500 sådana avvisningar. 2019 genomfördes än fler, drygt 9 100. Av de 90 000 ärendena avser ungefär 62 450 personer som rest ut självmant med hjälp av . har verkställt ungefär 27 600 personer. Utresor till i enlighet med Dublinförordningen ingår i beräkningen. siffror innefattar endast före detta asylsökande som har en konstaterad utresa i samband med utskrivning från mottagningssystemet och inte till exempel förlängningsärenden eller anknytningsärenden. Redovisningen kan dock bakåt i tiden även inkludera ett fåtal tillståndsärenden där personen i fråga har varit föremål för ett förvarstagande och därmed inskriven i mottagandet. Vad gäller ärenden inkluderar denna siffra samtliga kategorier eftersom i samband med överlämnande av verkställighetsärenden inte kommunicerar skälen för den ursprungliga ansökan. Dock ingår inte personer som har utvisats på grund av brott, vilket har varit i genomsnitt 627 personer .
frs · H8122541 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2541 av (SD) Upphävda uppehållstillstånd och återsändande av syrier har frågat mig om jag delar den danska statsministerns uppfattning och om kommer att agera i likhet med , och om inte, varför. I frågan åberopas medieuppgifter som gör gällande att statsminister anser att flera områden runt den syriska huvudstaden nu är tillräckligt säkra och att hundratals flyktingar kommer att få sina uppehållstillstånd upphävda och skickas tillbaka till under de kommande månaderna. Det är uppgift som självständig myndighet att bedöma skyddsbehov och besluta om uppehållstillstånd i enligt utlänningslagens bestämmelser. Rättsliga ställningstaganden utgör uttalanden om hur lagen bör tolkas och är styrande för myndighetens arbete. I reviderade rättsliga ställningstagande (RA004/2021), som gäller prövningen av skyddsbehov för personer från , konstaterar att det saknas grund att återkalla en statusförklaring p.g.a. upphört skyddsbehov med anledning av det förbättrade säkerhetsläget i . Bedömningen av om ett skyddsbehov har upphört görs enligt bestämmelser och kriterier i utlänningslagen och i enlighet med EU:s skyddsgrundsdirektiv. I sammanhanget kan även nämnas att inte deltagit i antagandet av skyddsgrundsdirektivet, som därmed inte är bindande för eller tillämpligt på . De bestämmelser och kriterier som gäller vid bedömningen om ett skyddsbehov har upphört skiljer sig från de som gäller vid bedömningen om skyddsbehov föreligger vid en ansökan om statusförklaring. Vid bedömning av återkallelse på grund av upphört skyddsbehov med anledning av en förbättrad säkerhetssituation i ett land kan endast väsentliga och bestående förändringar beaktas. bedömer att sådana väsentliga och bestående förändringar vad gäller förhållandena i inte har kommit till stånd.
frs · H8122542 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2521 Korrekt myndighetsinformation och fråga 2020/21:2542 pandemihantering båda av (SD) har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att säkerställa att den information som lämnas från myndigheten inom mitt ansvarsområde som socialminister är korrekt. har också frågat mig vad i arbete under pandemin som pekar på att myndigheten är välfungerande, och hur motiverar jag att inga förändringar är påkallade. Enligt förordningen (2013:1021) med instruktion för ska verksamheten stå på vetenskaplig grund, vilket också är fallet. Låt mig påminna frågeställaren om att vi hanterar ett komplicerat virus som är okänt , det finns inget facit och det finns inga enkla lösningar. arbete med covid-19 har bedrivits utifrån myndighetens beredskapsplanering för en pandemi där målet är att minimera dödlighet och sjuklighet i hela befolkningen samt att minimera övriga negativa konsekvenser för individen och samhället. För att nå dessa mål har många olika åtgärder vidtagits och kommunicerats.
frs · H8122543 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2543 av (SD) Avveckling av den svenska insatsen i samt fråga 2020/21:2558 av (M) har frågat mig om jag avser ta initiativ till att avveckla den svenska insatsen inom RSM. har frågat mig hur det amerikanska tillbakadragandet påverkar den svenska insatsen i . Jag besvarar frågorna samlat. Grundläggande för den Nato-ledda internationella militära närvaron i har varit att vi gick in tillsammans, genomför justeringar tillsammans och drar oss ur tillsammans. Att Natos militära insats RSM ska avslutas är något som såväl som övriga bidragsländer haft beredskap för. Tillbakadragandet av den militära insatsen kommer att inledas och all personal ingående i insatsen förväntas ha lämnat . Tidpunkt och former för avvecklingen av det svenska militära bidraget kommer att ses över av Försvarsmakten, i nära dialog med Nato, och övriga partnerländer, med syftet att avvecklingen sker på ett ordnat sätt.
frs · H8122544 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2544 av (L) Förvaring av elrullstolar har frågat mig om vad jag och regeringen ämnar göra för att säkra jämlika möjligheter för människor med behov av elrullstol att kunna använda sig av en sådan. Regeringens funktionshinderspolitik tar sin utgångspunkt i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. För att uppnå de funktionshinderspolitiska målen verkar samhället för att möjliggöra för enskilda att bo självständigt i eget hem. Lagen om bostadsanpassningsbidrag har till syfte att genom bidrag till anpassning av bostäder ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad. I förarbetena (prop. 2017/28:80 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag) uttrycker regeringen att i likhet med vad som gällde tidigare ska bidrag kunna lämnas till exempelvis tillbyggnader. I förarbetena anges också avsikten att bidrag i vissa fall ska kunna lämnas för enklare förråd för rullstol och andra viktiga hjälpmedel. Regeringen har påbörjat en dialog med Kommuner och Regioner för att se över vilka möjligheter som finns inom ramen för annan lagstiftning att stödja enskilda som har behov av hjälpmedel så att de också får förutsättningar för att ta emot dem.
frs · H8122545 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2545 av (L) Synskadades frihet har frågat mig om regeringen kommer att se över förutsättningarna för att ledsagning enligt socialtjänstlagen ska beviljas utan kostnad för individen. Enligt socialtjänstlagen ska socialnämnden verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Socialtjänstlagen är en målinriktad ramlag, där insatserna som regel inte är specificerade och där kommunen har en möjlighet att ta ut avgifter för vissa typer av insatser. Det innebär, precis som skriver, att det kan skilja sig åt mellan kommuner hur insatserna utformas och om det tas ut en avgift för dem. Regeringen har för sedan tagit emot betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny Socialtjänstlag (SOU 2020:47) som adresserar flera viktiga frågor om socialtjänstlagens mål och tillämpning. I betänkandet lämnas dock inte några förslag som rör kommunernas rätt att ta ut avgifter. Betänkandet bereds inom . Regeringen följer kommunernas arbete och utveckling noga, men avser inte att göra några förändringar i socialtjänstlagen beträffande rätten att ta ut avgifter för vissa insatser.
frs · H8122546 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2546 av (M) Rättvis infrastrukturmedelstilldelning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa mer rättvisa förutsättningar gällande infrastrukturmedelstilldelning till våra län. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringens övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Den långsiktiga planen för transportinfrastrukturen redovisas i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet. Regeringen lämnade propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) till . Efter att infrastrukturpropositionen beslutats av fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den statliga planeringsramen för åtgärder i transportinfrastrukturen förperioden –2033 föreslås uppgå till – en ökning på jämfört med perioden –2029. Tillkommande medel som banavgifter och trängselavgifter beräknas uppgå till , vilket sammantaget ger en ram på . Propositionen innebär den största ekonomiska ramen för infrastruktur någonsin, både för att ta hand om befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Infrastrukturplaneringen är en viktig del i att uppnå de transportpolitiska målen, inklusive klimatmålen, och propositionen ger inriktningen för transportinfrastrukturens roll i samhällsbygget. Det är många avvägningar som ska göras under processen, men de transportpolitiska målen är alltid utgångspunkten och vägledande vid fördelning av resurser. Målsättningen är att bidra till tillgängligheten, klimatarbetet, vidgade arbetsmarknadsregioner, regional utveckling, stärkt totalförsvar, sammanhållning och konkurrenskraft – i hela landet.
frs · H8122547 · 2021-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2547 av (M) Bedrägerihärvor har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förebygga bedrägerihärvor inom assistansbranschen. Jag håller med om att det är viktigt att förhindra fusk och kriminalitet inom personlig assistans. Det hör inte hemma i våra välfärdssystem. Inte en krona ska gå till någon som inte har rätt till det. får det inte innebära att de berättigades assistansersättning beskärs, den som har rätt till assistans ska få det. Regeringen har redan vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar. Bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har skärpts. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska överväga olika åtgärder för att motverka missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare. Utredaren ska kartlägga i vilken utsträckning regelverket används för organiserat missbruk och vid behov föreslå åtgärder. Utredaren ska bland annat undersöka de s.k. cirkeltillstånden. Det handlar om organiserat missbruk av företag som tar hit arbetstagare med familjemedlemmar som är i behov av personlig assistans. De brottsutredande och bidragsutbetalande myndigheterna bedriver ett gemensamt arbete mot organiserad brottslighet. Som ett led i det arbetet riktas särskilda insatser mot välfärdsbrottslighet. Regeringen har förtydligat i instruktion att de ska delta i samarbetet som har givit goda resultat . I och med beslut om budgetpropositionen infördes ett nytt mål om att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen och totalt har tillförts berörda myndigheter för att intensifiera arbetet att motverka felaktiga utbetalningar. Satsningen återspeglas även i flera utbetalande myndigheters regleringsbrev och innefattar bland annat ett nytt mål för dessa myndigheter samt enhetliga återrapporteringskrav som rör bland annat misstänkta bidragsbrott och återkrav. Därtill bedriver ett systematiskt kontrollarbete och har antalet kontrollutredningar som lett till polisanmälan från ökat kraftigt. Regeringen har även gett Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att ge förslag på åtgärder för att hindra assistansanordnare från att bedriva oseriös verksamhet, förslag som bereds i . får inte betala ut assistansersättningen direkt till en anordnare som saknar tillstånd, men saknar lagstöd att neka utbetalning till en assistansberättigad brukare i de fall ersättningen därigenom går till en anordnare som saknar tillstånd. Så ska det inte få gå till. Anordnare som inte uppfyller kraven på tillstånd bör inte heller kunna få ersättning. Ett förslag för att åtgärda detta har varit på remiss och ärendet bereds inom .