ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121551 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1551 av (SD) Utredningar av neuropsykiatriska funktionshinder har frågat mig om jag avser att verka för en standardiserad utredningsprocess som kan säkerställa kvalificerade utredningsinsatser vid diagnostisering av neuropsykiatriska funktionshinder. Regeringen arbetar aktivt för att säkerställa kvaliteten inom hälso- och sjukvården och . Förutom kvalificerade utredningsinsatser är även kvalificerade vård- och stödinsatser nödvändiga för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Regeringen ser därför positivt på att Nationellt programområde för psykisk hälsa lanserar ett nationellt vård- och insatsprogram för adhd . Det nationella vård- och insatsprogrammet inkluderar både utredning, behandling och andra insatser, exempelvis insatser i skola och förskola. Därutöver har påbörjat ett arbete med att ta fram nationella riktlinjer vid adhd och autism. Syftet med myndighetens riktlinjer är att hälso- och sjukvården och ska kunna erbjuda en mer kunskapsbaserad vård och omsorg. planerar att publicera en remissversion av riktlinjerna och myndigheten planerar även att utvärdera vården och stödet till personer med adhd och autism i anslutning till arbetet med riktlinjerna. Jag kommer att följa effekterna av nämnda initiativ för att därefter ta ställning till behovet av insatser för att personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar får den vård och det stöd som de har behov av.
frs · H8121552 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1552 av (SD) Hinder för svensk livsmedelsexport har frågat utrikeshandelsminister vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att undanröja hinder för och underlätta export av svenska livsmedel. Frågan har överlämnats till mig. I sammanhanget bör nämnas att den rapport från branschorganisationen som hänvisas till inte är publicerad och jag kan därför inte kommentera dess innehåll. Inom ramen för livsmedelsstrategin är en ökad livsmedelsexport ett viktigt verktyg för att öka livsmedelsproduktionen. Export bidrar till ökad konkurrenskraft och ökad tillväxt i livsmedelskedjan. Det i sin tur gynnar primärproduktionen och ett ökat företagande på landsbygden. Arbetet med att främja export och minska handelshinder är betydelsefullt för att nå nya marknader. Regeringen fortsätter därför de långsiktiga och strategiska satsningarna på att öka svensk livsmedelsexport genom uppdrag till (Business ), samt till och . Dessa har alla en viktig roll i att underlätta för export av svenska livsmedel från våra företag. Regeringen gör också en satsning på en fortsatt samordningsfunktion för ekologiska livsmedel på , vilken bland annat har till uppgift att främja export av ekologiska livsmedel. För att främja livsmedels- och skogsexporten till utsåg regeringen ett skogs- och lantbruksråd i . Regeringen gav dessutom , inom ramen för livsmedelsstrategin, i uppdrag till Business att placera livsmedelsexportsansvariga främjare i , , , och . Även export- och investeringsstrategi anger ett fortsatt fokus på livsmedelsexporten och en fortsättning på handelshinderarbetet. Samtliga utlandsmyndigheter och Business utlandskontor har därtill i uppgift att främja svensk export och bistå svenska företag. Jag vill nämna att regeringen stödjer EU:s handelsförhandlingar med andra länder för att öka marknadstillträdet genom sänkta eller avskaffade tullar och minskade eller borttagna handelshinder. Exempel på frihandelsavtal som EU slutit och där vi sett en uppgång av EU:s livsmedelsexport är bland annat med , och . Avslutningsvis kan jag konstatera att regeringens satsning bidrar till att öka livsmedelsexporten. Den positiva trenden håller i sig, preliminärt har värdet av livsmedelsexporten ökat med .
frs · H8121553 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1553 av (M) Stöd från Försvarsmakten till polisen har frågat mig om jag avser att agera för att tillgodose hemställan till regeringen och förbättra möjligheterna för polisen att kunna få stöd från Försvarsmakten vid extraordinära händelser. Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara mot ett väpnat angrepp men myndigheten ska även med sina befintliga resurser kunna stödja civil verksamhet, inklusive , när sådant stöd är nödvändigt. Värdet av Försvarsmaktens stöd ser vi också under den pågående pandemin när Försvarsmakten nu lämnar viktigt stöd till polisen vid obemannade gränsövergångar till . Myndigheterna har också samarbetat nära under exempelvis den nationella explosivämnesamnestin . Det finns flera regelverk på plats som ger Försvarsmakten möjlighet att stödja , som exempelvis förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet och lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. infördes en särskild förordning, förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter, enligt vilken Försvarsmakten på begäran av polisen ska utföra helikoptertransporter som är av större vikt för genomförandet av polisiära insatser. När regelverken har tagits fram har det varit en utgångspunkt att väpnad trupp inte får sättas in mot den egna befolkningen eller andra civila. Därför är det en förutsättning för sådant stöd att Försvarsmaktens personal inte får bruka våld mot enskilda. Undantaget är stöd som lämnas för att bekämpa terrorism enligt lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. framför i sin hemställan att myndigheten ser behov av en utökning av den lagens tillämpningsområde. Om utrymmet för Försvarsmakten att biträda polisen med rätt att bruka våld mot civila ska utvidgas, så behöver det ske efter noggranna överväganden. hemställan bereds i .
frs · H8121554 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1554 av (M) Handeln med djur och konsumentköplagen, fråga 2020/21:1586 av Kopparklint (M) Skydd av djur i samband med försäljning och fråga 2020/21:1587 av Kopparklint (M) Djurköpare och djurens bästa har frågat mig om jag anser att djurskyddet för djuren, och då främst för hästar, under rättsprocesser fungerar tillräckligt bra eller om jag avser att vidta åtgärder för att stärka djurskyddet. Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skydda hästar och andra djur i samband med en försäljning, samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förebygga och motverka djurköpare som inte sätter djurens bästa först. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. För mig och regeringen är det oerhört viktigt att djur har det bra och att de sköts i enlighet med de regler som finns. Vi har en stark djurskyddslagstiftning i som ställer tydliga krav på att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Det gäller alla djur som människan har i sin vård. Det är alltid beklagligt när djur far illa, oavsett orsak och vilken situation det handlar om. Jag vill dock betona att det är djurhållarens ansvar att se till att de djur denne tagit i sin vård behandlas, hålls och sköts enligt den djurskyddslagstiftning vi har. och Kopparklint har även inkommit med varsin interpellation rörande denna fråga (interpellation 2020/21:393 Djurskyddet vid hästförsäljning respektive 2020/21:398 Åtgärder för bättre djurskydd vid handel med djur). Jag ser fram emot att diskutera frågan vidare i .
frs · H8121555 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1555 av (M) Antalet skolbränder i har frågat mig vad jag anser att orsaken är till att har så många fler skolbränder än och , och vilka åtgärder jag avser att vidta för att de ska minska. Utvecklingen när det gäller bränder i skolor är ett allvarligt problem som kräver särskild uppmärksamhet. Bränderna orsakar samhället stora kostnader och innebär att tryggheten i skolorna minskar. Det är därför av stor vikt att kommunerna med stöd av berörda statliga myndigheter vidtar de åtgärder som krävs för att vända utvecklingen inom området. Det nya nationella målet i lagen om skydd mot olyckor för den förebyggande verksamheten innebär att verksamheter ska planeras och organiseras så att de effektivt bidrar till att förebygga bränder och andra olyckor samt förhindra eller begränsa skador till följd av bränder och andra olyckor. Särskild vikt ska läggas vid att förhindra människors död och andra allvarliga skador. Lagändringen trädde i kraft . Att jämföra statistik över bränder och andra olyckor mellan de nordiska länderna låter sig inte enkelt göras. Länderna har enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) olika insamlingsmetoder och olika bedömningskriterier. Vilka uppgifter som samlas in skiljer sig också mellan länderna. I omfattar statistiken även tillbud till skillnad från de övriga nordiska länderna. Detta är en bidragande orsak till att har höga siffror. Även om det inte direkt går att jämföra statistiken mellan olika länder kan det konstateras att bränder i skolor i är ett problem. MSB stödjer på olika sätt kommunerna i deras arbete med att minska antalet bränder i skolor. Myndigheten har bland annat 2011 i samarbete med , och Kommuner och Regioner tagit fram en nationell handlingsplan för att stärka arbetet mot bränder i skolor. MSB konstaterar att det finns mycket kunskap om varför det brinner och vem som anlägger bränder i skolor men att det krävs mer samordnande åtgärder på nivå. Forskningsresultat, både från den särskilda forskningssatsning om bränder i skolor som bedrevs av insamlingsstiftelsen för sedan och senare forskning stödjer detta. MSB arbetar löpande med att stödja samordning och stärka samverkan mot bränder i skolor och sprider information om de åtgärder som är effektiva. Statliga myndigheter har således vidtagit flera åtgärder för att stödja kommunerna i deras arbete med att förebygga bränder i skolor. är det av stor vikt att kommunerna själva vidtar de åtgärder som krävs för att motverka och vända utvecklingen inom området. Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följa utvecklingen på området för att säkerställa ett effektivt brandförebyggande arbete för en säker och trygg skola i hela landet.
frs · H8121556 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1556 av (M) Gemensamma minimilöner i EU har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att hindra ett EU-beslut med bindande regler eller ett direktiv om minimilöner. I finns det en stor samsyn både politiskt och mellan parterna om att vi inte vill att ett EU-direktiv om tillräckliga minimilöner ska påverka den svenska lönebildningsmodellen och tillsammans gör vi allt vi kan för att motverka det. I sätts lönerna i förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden och det har gett reallöneökningar . Det är en modell vi ska värna om. Vi anser att det av kommissionen presenterade förslaget inte ska vara ett rättsligt bindande direktiv och att EU saknar befogenheter att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. har varit pådrivande för att få till ett yttrande från rådets rättstjänst om förslagets förenlighet med rättslig grund. Regeringen jobbar intensivt med att samla flera medlemsländer kring att förhandlingar i sak måste avvakta yttrandet från rättstjänsten. Vi har varit tydliga med det budskapet vid rådsarbetsgrupper och vid en stor mängd möten med andra medlemsländer. samlade jag ett antal medlemsländer till ett möte där vi sedan kunde enas om att skicka ett brev till ordförandeskapet med det tydliga budskapet att förhandlingar i sak ska avvakta rådets rättstjänst yttrande och att vi inte anser att ett direktiv är rätt väg att gå. Ensam är inte stark i förhandlingar. Det är viktigt att nå ut till en än bredare krets och samla stöd från fler länder. fortsätter att vara drivande i det arbetet. Som jag informerade om i har det portugisiska ordförandeskapet fortsatt förhandlingarna. De fortsätter i delar av förslaget som de bedömt som mindre problematiska och där yttrandet från rättstjänsten, enligt dem, inte har samma relevans. Vi har tydligt motsatt oss och fortsätter att motsätta oss den bedömningen, yttrandet är relevant för förslagets alla delar. Regeringen kommer fortsatt att agera med full kraft för att förslaget från inte ska äventyra den svenska kollektivavtalsmodellen och parternas ansvar för lönebildningen. Den svenska modellen ska värnas.
frs · H8121557 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1557 av (M) Respekt för nationell kompetens inom lönesättning har frågat mig hur jag säkerställer att den nationella kompetensen respekteras för svensk lönesättning. En central utgångspunkt för regeringen är respekt för fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, för nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadens parters autonomi, samt för principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Pelaren för sociala rättigheter ändrar inte kompetensfördelningen enligt , utan ger inom givna ramar vägledning om vilka frågor på det sociala området som EU och medlemsstaterna bör bidra med utifrån sina befogenheter. Regeringens bedömning är att EU inte kan lagstifta om lönenivåer, inklusive miniminivåer. Det direktivförslag om tillräckliga minimilöner som ligger på bordet tar mer direkt sikte på lönefrågor än tidigare lagstiftning på EU-nivå. har varit pådrivande för att få till ett yttrande från rådets rättstjänst om förslagets förenlighet med rättslig grund. riksdag markerade tillsammans med två andra parlament att direktivförslaget inte uppfyller subsidiaritetsprincipen. Vad gäller subsidiaritetsfrågan är det beklagligt men tyvärr ett faktum att inte tillräckligt många parlament gav uttryck för att lönebildning är en fråga som bäst sköts på nationell nivå. Det innebär att det inte blev något s.k. gult kort för förslaget eftersom det hade krävt att fler parlament lämnat ett motiverat yttrande. När det gäller lönebildning så sköts den bäst nära dem det angår, i av arbetsmarknadens parter. Regeringen kommer fortsatt att agera med full kraft för att förslag från EU inte ska äventyra den svenska kollektivavtals-modellen och parternas ansvar för lönebildningen. Den svenska modellen ska värnas.
frs · H8121558 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1558 av (M) Åtgärder för att säkerställa vaccinleveranser till och fråga 2020/21:1559 av (M) Tidsplanen för vaccination mot covid-19 har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att får vaccinationsdoser i den takt vi har beställt och planerat vaccinationer. Därtill har har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att tidsplanen för vaccinering av befolkningen hålls. När /BioNTech aviserade den tillfälliga minskningen, begärde jag och fem ministerkollegor en förklaring. Vi krävde att åtgärder skulle vidtas för att säkerställa att tidtabellerna för vaccinleveranserna håller. /BioNTech meddelade att den tillfälliga neddragningen behövde ske som företaget ställde om för att utöka produktionen. Förhandlingar pågår om att teckna avtal om ytterligare doser från producenten, enligt regeringens vaccinsamordnare väntas totalt få ca 13 miljoner doser vaccin från /BioNTech genom EU-samarbetet. Det pågår även diskussioner på EU-nivå med . I det arbetet deltar bl.a. regeringens vaccinsamordnare som sitter i för vaccin. Bedömningen är från såväl vaccinsamordnaren som från Kommuner och Regioner att tidsplanen kommer att kunna hållas. Leveranserna väntas öka successivt. Jag vill avslutningsvis påminna om att deltar i flera avtal om vaccin, just för att försäkra oss om en god tillgång till bra och säkra vaccin.
frs · H8121559 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1558 av (M) Åtgärder för att säkerställa vaccinleveranser till och fråga 2020/21:1559 av (M) Tidsplanen för vaccination mot covid-19 har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att får vaccinationsdoser i den takt vi har beställt och planerat vaccinationer. Därtill har har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att tidsplanen för vaccinering av befolkningen hålls. När /BioNTech aviserade den tillfälliga minskningen, begärde jag och fem ministerkollegor en förklaring. Vi krävde att åtgärder skulle vidtas för att säkerställa att tidtabellerna för vaccinleveranserna håller. /BioNTech meddelade att den tillfälliga neddragningen behövde ske som företaget ställde om för att utöka produktionen. Förhandlingar pågår om att teckna avtal om ytterligare doser från producenten, enligt regeringens vaccinsamordnare väntas totalt få ca 13 miljoner doser vaccin från /BioNTech genom EU-samarbetet. Det pågår även diskussioner på EU-nivå med . I det arbetet deltar bl.a. regeringens vaccinsamordnare som sitter i för vaccin. Bedömningen är från såväl vaccinsamordnaren som från Kommuner och Regioner att tidsplanen kommer att kunna hållas. Leveranserna väntas öka successivt. Jag vill avslutningsvis påminna om att deltar i flera avtal om vaccin, just för att försäkra oss om en god tillgång till bra och säkra vaccin.
frs · H8121560 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1560 av (SD) Åtgärder mot korruption vid Myndigheten för press, radio och tv har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra att korruption förekommer på Myndigheten för press, radio och tv (MPRT). All statlig verksamhet ska genomsyras av den statliga värdegrunden och god förvaltningskultur. I 1 kap. 9 § regeringsformen stadgas att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Regeringsformens grundläggande krav innebär bl.a. ett förbud mot att grunda avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt tillämpliga författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende. I förvaltningslagen (2017:900) finns också regler om exempelvis jäv. Vidare finns en rad kontrollfunktioner för statlig förvaltning, bl.a. ombudsmän (), Justitiekanslern () och . Mediestödsförordningen (2018:2053) reglerar förutsättningarna för återbetalning och återkrav av felaktigt utbetalt stöd. Som statsråd kan jag inte uttala mig om enskilda fall. Det är mediestödsnämnden vid MPRT som prövar frågor om återkrav av mediestöd. Uppföljning av beslut om mediestöd är således myndighetens ansvar.
frs · H8121562 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1562 av (SD) Kriminella artister har frågat mig om jag ser något problem med att musik med grovt innehåll får spelas och streamas i medier utan konsekvenser och om jag avser att vidta några åtgärder inom mitt ansvarsområde. Enligt yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) står det var och en fritt att meddela uppgifter i vilket ämne som helst i syfte att göra dem offentliga i program eller genom tekniska upptagningar. Den som sänder program avgör självständigt vad som ska förekomma i programmen. Det är enligt YGL även förbjudet för en myndighet eller annat allmänt organ att i förhand granska det som är avsett att framföras i program eller genom tekniska upptagningar. Det är vidare inte heller tillåtet för en myndighet eller ett annat allmänt organ att på grund av innehållet förbjuda eller hindra framställning, offentliggörande eller spridning bland allmänheten av ett program eller en teknisk upptagning, om åtgärden inte har stöd i YGL. Regeringen eller jag som statsråd får därmed inte, så som efterfrågar, vidta åtgärder i syfte att påverka eller förhindra radiosändningar. Det är inte heller aktuellt att vidta några åtgärder i syfte att påverka eller förhindra innehåll som skulle kunna uppfattas som olämpligt eller stötande utan att vara olagligt och som finns på plattformar som inte omfattas av YGL. Begränsningar av yttrandefriheten får enligt regeringsformen endast göras om särskilt viktiga skäl föranleder det och enbart för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Av regeringsformen följer också att begränsningar aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras ska vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet i bl.a. kulturella angelägenheter särskilt beaktas. För sändningar i marknätet gäller även bestämmelsen om mediets genomslagskraft i sändningstillståndet. Bestämmelsen innebär bl.a. att varsamhet måste iakttas när det gäller program eller inslag som kan uppfattas uppmana till brott eller annat särskilt hänsynslöst beteende eller som innebär ett förhärligande av brott och brottslingar. Det är och tv som prövar om överträdelse skett av bestämmelsen om mediets genomslagskraft.
frs · H8121563 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1563 av (SD) Ett jämlikt föräldraskap har frågat mig hur jag ser på nekandet av fäders närvaro vid barnmorskemottagning, ultraljudsundersökning och förlossningen av det gemensamma barnet i relation till regeringens strävan efter jämställdhet mellan könen, och om jag avser att vidta några åtgärder. Viruset som orsakar sjukdomen covid-19 innebär stora påfrestningar på samhället och på hälso- och sjukvården. På grund av det nya coronaviruset och antalet insjuknade gör regionerna tillfälliga omprioriteringar inom hälso- och sjukvården. Vilka förändringar som anses nödvändiga att vidta ser olika ut och i olika regioner. För att skydda riskgrupper och minska smittspridningen inom hälso- och sjukvården har många regioner infört besöksförbud på sjukhusens vårdavdelningar eller vidtagit åtgärder för att minska antalet besökare. Vad gäller medverkan från den förälder som inte föder barnet vid barnmorskemottagning och förlossning så tillåts, enligt regionernas egna uppgifter, en frisk anhörig att följa med till förlossningskliniken och till BB. I speciella fall kan också en doula få följa med, men detta ska avtalas i förväg. För att begränsa smittspridningen har fler regioner dock valt att begränsa antalet kortvariga besök. Därför ska den gravida kvinnan, enligt regionernas uppgifter, komma själv vid besök på specialistmödravården och förlossningens akutmottagning. Jag håller med om att det är viktigt att blivande föräldrar får delta både före, under och efter graviditet och förlossning. Under rådande situation – som jag vill påpeka är exceptionell – behöver dock vissa åtgärder vidtas som annars inte skulle vara aktuella eller ens påtänkta. Min bedömning är att regionerna kontinuerligt ser över den rådande situationen för att i yttersta mån säkerställa att förlossningsvården kan fortgå i så normal omfattning som möjligt och inkludera föräldrarna. Jag vill avslutningsvis säga att de åtgärder som vidtas under rådande läge inte är en fråga om nedprioriteringar av jämställdheten från regionernas, eller regeringens sida, utan ett sätt att minska smittspridningen och därigenom rädda liv. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder som kan bidra till en ökad smittspridning, vare sig i förlossningsvården eller någon annanstans.
frs · H8121564 · 2021-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1564 av (SD) Vaccinering av prioriterade äldre har frågat mig om det stämmer att de äldre som skulle prioriteras inte har fått möjlighet att vaccineras som utlovat, och vilka åtgärder jag vidtar i så fall. Regionerna vaccinerar utifrån rekommenderade prioriteringar och regionala förutsättningar. I fas 1 ingår de som bor på särskilda boenden för äldre eller har hemtjänst men också personal som arbetar nära dessa personer. av de som bor på särskilda boenden har fått sin första vaccindos. Trots att svårigheter med att transportera vaccin har uppmärksammats har regionerna säkerställt transportkedjor så att vaccination i hemmet kan möjliggöras. Regionerna som har påbörjat detta handhavande rapporterar att det fungerar väl. Det vaccin som skickas till används för att vaccinera, en fjärdedel av de personer som har hemtjänst i landet har fått sin första dos vaccin. Vaccinationstakten väntas öka när fler leveranser med vaccin når . Som frågeställaren känner till utgår målet om att erbjuda vaccin till alla vuxna i från att erforderliga leveranser kommer enligt avtal från vaccintillverkarna. När /BioNTech aviserade den tillfälliga minskningen av vaccinleveranser begärde jag och fem ministerkollegor en förklaring. Vi krävde åtgärder för att säkerställa att tidtabellerna för vaccinleveranserna håller, och regeringens vaccinsamordnare diskuterar intensivt den här frågan med vaccintillverkarna. Regeringens inställning är så klart att avtalen ska hållas.