ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911582 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:582 Bevarad integritet för matförgiftade restaurangbesökare av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Om man misstänker att man blivit matförgiftad på restaurang uppmanas man bland annat genom att anmäla det och kontakta eller motsvarande i den kommun där man misstänker att det har inträffat. Anmälan utreds, och det kan då möjliggöras att man kan ta reda på när man gör en anmälan om matförgiftning blir alla inkomna uppgifter offentliga. Detta är inte bara integritetskränkande eftersom man de facto är sjuk. Det är också märkligt, för om man söker vård är man också patient och skyddas av sjukvårdens sekretess. Uppgifter från : ”Alla inkomna uppgifter, även dina kontaktuppgifter, registreras i vårt datasystem och blir en allmän handling. Detta innebär att uppgifterna är offentliga och alla har rätt att ta del av dem. Du kan välja att inte lämna kontaktuppgifter, men då kan vi inte återkomma till dig om vi har behov av ytterligare information. Chansen att vi ska kunna utreda anmälan minskar då.” Ett exempel finns där lämnade ut anteckningar om misstänkta fall av matförgiftningar och då anonymiserade personuppgifterna (namn, telefonnummer, vilka besvär de fått, hemort) på de drabbade. Detta anmäldes och avgjordes i lägre instans. Beslutet var att kommunen hade gjorde rätt, men efter ett överklagande ändrade kammarrätten beslutet och bestämde att handlingarna skulle lämnas ut i sin helhet med hänvisning till att den tillämpliga sekretessregeln bara skyddar särskilt känsliga uppgifter. Kammarrätten trodde inte att de berörda personerna skulle lida betydande men av ett utlämnande (i kommuns beslut , dnr 2014/MBN1492, se bilaga A). Att sådana här uppgifter offentliggörs kan bidra till att en person drar sig för att faktiskt göra en anmälan, vilket i sin tur kan bidra till ökad spridning. Med hänsyn till integritet och allmännyttan av ett offentliggörande samt behovs- och proportionalitetsprinciper borde personuppgifter beläggas med sekretess. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern verka så att privatpersoners och patienters integritet bevaras vid matförgiftningar?
fr · H911583 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:583 Lämplighetsprövning vid licensansökningar för vapen avsedda för jakt och sportskytte av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Vapenlagen ska underlätta för sportskyttar, jägare, samlare och handlare medan den å andra sidan ska försvåra för kriminella som innehar insmugglade illegala vapen. Det är två skilda saker och ska inte sammanblandas då det inte är laglydiga jägare och sportskyttar som är kriminella. En mer restriktiv vapenlag ska användas för kriminalitet, inte för försvårande av jakt och sportskytte. För att påvisa hur aktiv en medlem i en skytteförening är utfärdas ett aktivitetsintyg. Detta intygar att medlemmen är aktiv och har ett behov av vapen. Man specificerar att vapnet som skytten söker licens för stämmer överens med tekniska bestämmelserna för skytteformen. Det intygas också att skytteföreningen utövar aktiviteter i den skytteformen som avses i licensansökan. När ansökningen gås igenom av polisen avslås den inte alltför sällan. Polisen går emot föreningsintyget och nekar licens på målskyttevapen som är godkända enligt reglementet. Polisen har tolkat vapenlagen mer restriktivt för laglydiga jägare och sportskyttar och därmed lagt resurser på att försvåra för utövandet av jakt och sportskytte. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka för att underlätta vapenlicenshanteringen för laglydiga jägare och sportskyttar?
fr · H911584 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:584 Utbildning till ämneslärare i matematik, NO och teknik av (KD) till Utbildningsminister (S) Alltför många elever misslyckas i skolan. av eleverna som slutade uppnådde godkänt betyg i samtliga ämnen. Det innebär att en fjärdedel av eleverna inte gjorde det. Var sjunde elev uppnådde inte godkända betyg i kärnämnen och var därmed inte behörig att gå vidare till gymnasiestudier. Likvärdigheten har stora brister – skillnaden mellan olika skolors resultat kan vara mycket stor. Bristen på utbildade lärare är gigantisk. Detta är oerhört allvarligt, då forskning visar att den enskilt viktigaste faktorn för att elever ska klara kunskapskraven för godkända betyg är att de får undervisning av yrkesskickliga lärare. finns enligt ett sammanlagt rekryteringsbehov på närmare 160 000 lärare och förskollärare i hela . Bara behöver det rekryteras lärare och förskollärare till 69 000 heltidstjänster. Runt 35 000 av dessa är högstadie- och gymnasielärare. Särskilt stort är behovet av lärare i matematik och naturkunskap. finns i många akademiker med mycket god ämnesbehörighet, vilka skulle kunna tänka sig att bli lärare. Några av de lärosäten som erbjuder arbetsintegrerad kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) lyckas dock inte fyller sina platser och ställer rentav in kursstarter i brist på tillräckligt många sökande. Av de medel som anslog , 2020, återbetalades till eller begärdes inte ut, varav inom ramen för regleringsbrev 2:64 (utgiftsområde 2:64). anslås till KPU, men inte heller där utnyttjas allt utan kurser ställs alltså in. Det kan tyckas märkligt, när behoven är så stora. I samarbete med Tekniska Högskola bedrivs arbetsintegrerad KPU-utbildning av framför allt lärare i matematik, NO och teknik. Antagningen och utbildningen följer i många stycken goda exempel från andra länder, med tuffa antagningstester för att rekrytera lämpliga personer med god ämneskunskap och som har kapacitet att kunna leda undervisningen i skolor med stora utmaningar. Utbildningen är framgångsrik och har tio sökande per plats, jämfört med många lärarutbildningar där antalet sökande går jämnt upp med antalet utbildningsplatser. Baserat på ovanstående vill jag fråga utbildningsminister följande: Vilka åtgärder är ministern och regeringen villiga att vidta för att de arbetsintegrerande, kompletterande och pedagogiska utbildningsprogram som har god framgång ska kunna fungera som modell för andra lärarutbildningar och därmed bidra till ett ökat antal yrkesskickliga lärare, vilket är grunden för en skola med större likvärdighet?
fr · H911585 · 2021-12-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:585 Bidragsbrott av (M) till Statsrådet (S) Rapporter visar att betalas ut felaktigt från olika välfärdssystem. Det är stora belopp som kunde användas till en rad åtgärder för att förhindra dessa felaktigheter. Det finns en stor potential i digitalisering och AI för att minska fusk och kriminalitet som genererar felaktiga utbetalningar. Men med nuvarande digitaliseringssystem kan det till och med vara negativt, då många betalningar är högautomatiserade. Det är därför angeläget att utbetalande myndigheter får bättre kunskap, mycket bättre informationsutbyte mellan myndigheter, tydligare regelverk, effektivare it-system och utökade kontroller för att upptäcka oseriösa aktörer och utbetalningar. är en myndighet som drabbas av både kriminella och oseriösa aktörer som på olika sätt lurar till sig olika stöd och bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhindra bidragsbrott och brottsligt nyttjande av det svenska socialförsäkringssystemet?
fr · H911586 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:586 CSN-lån för körkortsutbildning av (C) till Utbildningsminister (S) Att få ta körkort är en stor frihetskänsla för många. har man kunnat få körkortslån om man är och är arbetslös. finns möjligheten till körkortslån även för personer med fullföljd gymnasieutbildning, vilket innebär att det är många som är i målgrupp för att kunna ta del av det. Som mest kan man låna . Pengarna betalas ut under körkortsutbildningen, och varje utbetalning är på . Oavsett om man klarar av att ta körkortet eller inte ska dessa pengar betalas tillbaka som vilket annat lån som helst. Det har uppdagats att den första utbetalningen à inte alltid används till just körkortsutbildningen, utan att man använder pengarna till annat. Pengarna betalas ut från CSN till den som ansöker om lånet, och det är personen i fråga som ska ta körkortet. De pengar som inom CSN avsätts för att man ska kunna genomföra en utbildning, till exempel som i det här fallet för att kunna ta körkort, ska då också användas till det som det är avsatta för. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Hur säkerställer ministern och regeringen att pengarna som betalas ut för körkortslån också används just till att ta körkort, och hur följer man upp detta?
fr · H911587 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:587 stöd till Israelkritisk FN-resolution av (SD) till Utrikesminister (S) I den pågående sessionen med kommer det att antas 14 resolutioner som kritiserar och fem resolutioner som kritiserar resten av världen. har det antagits 112 resolutioner som kritiserar och 45 som berör resten av världen. En av de resolutioner som antogs är utformad så att den förnekar den judiska kopplingen till – en av judendomens viktigaste platser. Resolutionen i fråga bejakar endast den muslimska kopplingen. Till skillnad från ett stort antal demokratiska länder som avstod från att rösta för röstade aktivt för resolutionen tillsammans med flera av världens värsta diktaturer. Länder som , , , , , , , , , med flera stödde inte resolutionen. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Av vilka skäl valde att stödja resolutionen som tar bort den judiska kopplingen till ?
fr · H911588 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:588 Påtryckningar från Postnord av (M) till Statsrådet (S) I ett beslut från kan Postnord få rätt att flytta och samla brevlådor till ett ställe, som får ligga högst från bostaden. Planen är att detta ska ske , men såväl fastighetsägare som hyresgäster har reagerat starkt, då detta innebär en försämring av servicen. Man pekar på både säkerhets- och trygghetsaspekter liksom att det kan diskriminera vissa grupper som har svårt att ta sig fram , särskilt . I och med detta beslut har Postnord börjat skicka ut brev till sina kunder, där man i hotfull ton beskriver konsekvenserna om man inte går med på de förslag som Postnord anger. Man skriver att brev och paket då i stället kan få hämtas på Postnords egen terminal som ligger någon mil bort. Detta är inget rimligt sätt att behandla postkunder i . Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att vidta för generella åtgärder för att Postnord inte ska driva igenom sina förslag på ett sådant sätt som beskrivs ovan, där det anges att utebliven postutdelning kan bli konsekvensen?
fr · H911589 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:589 Möjlighet till en tredje dos för de personer som har fått två vaccindoser utomlands av (M) till Socialminister (S) Det är mycket glädjande att vaccinationstäckningen ökar alltmer i och även i flera andra länder. Det är också positivt att vi har börjat använda vaccinationspass för att kunna besöka offentliga tillställningar. Ett bekymmer som har uppstått är svårighet att få godkända vaccinationer gjorda i andra länder överförda till svenska vaccinpass. Bekymret har uppkommit även för vaccinationer gjorda inom EU. Flera vaccinpass inom EU har dessutom en begränsad giltighet. För att få dem förlängda behöver personen resa tillbaka till EU-landet. Personer har dessutom blivit nekade att få den tredje vaccinationen i om de andra två doserna är givna i ett annat land. De har då rekommenderats att börja om med första dosen i . Min fråga till socialminister är: Hur avser ministern att säkerställa att personer som har fått två vaccinationer i ett annat land ska kunna få den tredje vaccinationen i ?
fr · H911590 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:590 Överföring av godkända vaccinationer i annat land till svenskt vaccinbevis av (M) till Socialminister (S) Det är mycket glädjande att vaccinationstäckningen ökar alltmer i och även i flera andra länder. Det är också positivt att vi har börjat använda vaccinationspass för att kunna besöka offentliga tillställningar. Ett bekymmer som har uppstått är svårighet att få godkända vaccinationer gjorda i andra länder överförda till svenska vaccinpass. Bekymret har uppkommit även för vaccinationer gjorda inom EU. Flera vaccinpass inom EU har dessutom en begränsad giltighet. För att få dem förlängda behöver personen resa tillbaka till EU-landet. Personer har dessutom blivit nekade att få den tredje vaccinationen i om de andra två doserna är givna i ett annat land. De har då rekommenderats att börja om med första dosen i . Min fråga till socialminister är: Hur avser ministern att säkerställa att godkända vaccinationer till svenska medborgare givna i ett annat land kan överlåtas till svenskt vaccinbevis?
fr · H911591 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:591 Ratificering av av (V) till Utrikesminister (S) miljö är känslig och behöver skyddas för att skydda den vita kontinenten för kommande generationer. förhandlades i tilläggsprotokoll till Madridprotokollet för att stärka skyddet av . innebär bland annat att om någon stat eller annan aktör skadar miljö har andra parter rätt att kräva ersättning och återställande. För att protokollet ska träda i kraft krävs att samtliga avtalsparter ratificerar . Så har ännu inte skett. är det 12 stater som inte har ratificerat avtalet, däribland , , och . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att alla stater ska ratificera till Madridprotokollet?
fr · H911592 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:592 Lagens begränsningar mot utbyggd kärnkraft av (L) till Klimat- och miljöminister (S) Förlusten av fyra reaktorer och av stora volymer kraftvärme har lett till en kraftig försvagning av kraftsystemet söder om . Det finns en del åtgärder som går att genomföra på kort sikt, men för att i grunden lösa problemen, för att säkra leveranssäkerheten och för att elanvändarna ska få rimliga och någorlunda förutsägbara priser krävs det mer planerbar elproduktion. I är ny kärnkraft det enda realistiska alternativet. Men inte heller i norr finns det i praktiken något annat sätt att tillföra planerbar elproduktion. Regeringen och ledande socialdemokrater har ofta återkommit till en beskrivning där det görs gällande att det skulle vara möjligt att, för den som önskar, bygga ny kärnkraft i . Det är en felaktig beskrivning. 17 kap. 6 a § förbjuder regeringen att meddela tillstånd för nya reaktorer någon annanstans än där det redan finns reaktorer . Därmed är det bara , Uniper och möjligen Unipers ägare Fortum, som kan bygga. Om någon av de här aktörerna skulle bygga skulle det avhjälpa elkrisen. Priserna skulle falla och företagens intäkter skulle minska, även om man gjorde en extra intäkt på den nya reaktorn. Samma paragraf begränsar också antalet reaktorer som får vara i drift till tio. Även denna begränsning hämmar utbygganden av ny kärnkraft då de reaktorer som är aktuella att bygga är betydligt mindre än de befintliga. Fler än tio reaktorer kan mycket väl komma att behövas. Begränsningarna tjänar till synes inget syfte. Men de blockerar nybyggnation av kärnkraft och därmed att det tillförs ny planerbar elproduktion. Därmed är det svårt att se hur vi ska komma till rätta med situationen i kraftsystemet i . Liberalerna har länge arbetat för att 17 kap. 6 a § ska avskaffas. Det är nu alltmer uppenbart att det brådskar. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Ämnar ministern ta initiativ för att avskaffa 17 kap. 6 a §?
fr · H911593 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:593 Elförsörjning av samhällskritiska funktioner vid frånkoppling av (L) till Statsrådet (S) arbete med att, genom Styrel, inventera samhällskritiska funktioner inom ramen för planeringsprocessen för frånkoppling är försenat. I klartext betyder det att det inte har gjorts någon uppdatering av vilka byggnader som måste förses med el, och hur det ska gå till, om frånkoppling blir nödvändig. kom beslut om stängning av fyra kärnkraftsblock. Besluten var en direkt följd av att skatten på termisk effekt i kärnkraften höjdes kraftigt i budgetpropositionen 2015. Varken regeringen eller vidtog några åtgärder för att försöka förhindra stängningarna. har stora volymer kraftvärmekapacitet försvunnit från . Det huvudsakliga skälet har varit att de ekonomiska förutsättningarna för att driva anläggningarna har försämrats genom de skattehöjningar regeringen genomdrivit. Kraftsystemet söder om har försvagats kraftigt till följd av den förlorade produktionskapaciteten. Utöver det underskott på effekt som uppstått har spänningsstabiliteten försämrats, vilket innebär att elöverföringen till från omgivande elområden är begränsad. Förmågan till ö-drift och möjligheten att återuppbygga kraftsystemet efter ett större avbrott har också försämrats. Ö-driftsförmågan är till stora delar obefintlig. Sannolikheten för att förbrukningsfrånkoppling skulle behöva tas till har ökat markant. Det är därför oroväckande att Styrels arbete är försenat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens bedömning att samhällskritiska funktioner kommer att fungera om frånkoppling av elförbrukning blir nödvändig, och avser statsrådet att vidta några åtgärder utifrån sin bedömning?
fr · H911594 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:594 Översyn av lärares arbetsmiljö av (L) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Trygghetsproblemet i svensk skola har länge varit stort – men håller nu på att gå över styr. Enligt en färsk undersökning från har varannan lärare i årskurserna 1–6 utsatts för fysiskt våld av elever. Nästan var femte lärare går till arbetet med känslor av obehag inför risken att utsättas för hot, våld eller andra trakasserier. Det är en chockerande och oacceptabel utveckling. Dessvärre kommer rapporterna om brister i skolpersonalens arbetsmiljö inte som en nyhet. har flera rapporter och undersökningar visat på stora brister i den svenska skolan när det kommer till studiero och trygghet. Att adressera trygghetsproblemet i svensk skola är inte längre bara en fråga om att skapa förutsättningar för lärande och utbildningskvalitet. Det är i förlängningen också en demokratifråga – varje lärare som utsätts för hot och våld i skolmiljön är ett misslyckande för det svenska utbildningsväsendet. Tryggheten på svenska skolor är en angelägen arbetsmiljöfråga. I ljuset av den akuta arbetsmiljöutvecklingen i våra skolor är det uppenbart att det krävs kraftfulla insatser. Den senaste tillsynen av arbetsmiljön i skolan genomfördes . I denna uppmärksammades en rad brister i arbetsmiljöarbetet, bland annat kopplat till riskbedömningar, säkerhetsrutiner samt utbildning och information om hur man ska agera i en skarp hot- eller våldssituation. har problematiken ytterligare fördjupats. Trots detta har ingen ny aktiv inspektion tillsatts. Mot bakgrund härav vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i syfte att granska och stärka lärares arbetsmiljö, i synnerhet kopplat till risken att utsättas för hot och våld på arbetsplatsen?
fr · H911595 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:595 Den överenskomna höjningen av pensionsåldern av (M) till Statsrådet (S) Den absolut viktigaste åtgärden för att få högre pensioner och säkra pensionssystemet är att vi alla arbetar längre upp i åldrarna, eftersom vi lever allt längre och också är friskare allt högre upp i åldrarna. har mäns medellivslängd ökat och kvinnors nära . infördes som pensionsålder, och den har varit i stort sett oförändrad . I senaste pensionsöverenskommelsen finns det inskrivet att åldrarna ska höjas för när man tidigast kan ta ut allmän pension och tidigaste uttaget för garantipension, inkomsttillägg och bostadstillägg. Tidigaste uttagsåldern är och föreslås bli , ålder för grundskydd är och föreslås bli . Likaså ska riktåldern ökas kommande år. Men beslut för alla dessa höjningar är ännu inte fattade av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att återkomma till med en proposition om höjningen av pensionsåldrarna i enlighet med pensionsöverenskommelsen ?
fr · H911596 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:596 Finansiering av nya isbrytare av (SD) till Infrastrukturminister (S) kallade till sig för att förhöra sig om vad som händer i och planerna med järnvägen från till . Utskottet fick då besked om att det inte går att, som planerat, gå vidare med byggandet. uppgav att det blir en förskjutning och det gör att inte kommer att nyttjas på grund av detta stopp. Då är i akut behov av tre stycken nya isbrytare, som ej är finansierade, har jag tidigare frågat infrastrukturminister hur vi ska säkerställa isbrytningen . Utan isbrytare finns stor risk att sjöfarten står stilla stor del av de kalla månaderna. Den nationella plan som släppte 2022–2033 gav inte medel till isbrytarna, och egen ekonomi klarar heller inte av att finansiera isbrytarna. Med tanke på förseningen av järnvägsbygget mellan och frigörs 8 miljarder, vilket enligt kalkyler från kan finansiera tre stycken nya isbrytare. Även driften av isbrytarna ryms inom detta. Om det sker en omfördelning av medel från nationell plan till nya isbrytare öppnar det dessutom en möjlighet för att sänka farledsavgifterna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att finansiera de tre isbrytare som behöver?
fr · H911597 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:597 Placerade barns trygghet vid förvärrat smittläge av (L) till Socialminister (S) rapporterar om att en familjehemsplacerad fyraåring, enligt åklagarens uppgifter, inkom till i med skador på kroppen och tecken på lång tids svält. Dagen därpå blev hennes tillstånd kritiskt. Åklagarens framställan tyder på att ansvarig socialtjänst inte hade hållit ett enda barnsamtal med flickan sedan hon placerades . I den utredning som följer uppger pandemin som skäl till att barnet inte kunde skyddas. Från pandemins början har barnrättsexperter varnat för att de allra mest utsatta barnen kunde drabbas hårt. Kommuner larmade tidigt till länsstyrelserna om sociala problem som följd av smittskyddsåtgärderna. Enligt en enkät sammanställd av har socialtjänst över landet ställt in besök och barnsamtal under pandemin, eller genomfört samtalen digitalt utan möjlighet att veta vem mer än barnet som befunnit sig i rummet. Socialtjänstchefer uppger att handläggare i många fall inte träffat de barn som placerats utanför den egna kommungränsen. Professorn i socialt arbete vid , , påtalar svårigheterna i att göra rättssäkra bedömningar av ett litet barns situation via telefon eller ett digitalt möte. Barn måste helt enkelt få trygga fysiska besök under en placering, oavsett var i landet de placeras och oavsett pandemiläge. I detta nu hårdnar smittläget och restriktionerna återigen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit eller kommer att vidta för att säkra placerade barns liv och hälsa under återstoden av pandemin?
fr · H911598 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:598 Elektrifieringsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Tillgång till el är den stora utmaningen i , inte minst i och . När vi blickar bakåt i tiden kan vi se politiker som har beslutat om och byggt upp ett för vårt land robust elsystem med fossilfri bas så att hela landet ska kunna leva. Det var vattenkraft i norr och kärnkraft på strategiska platser över landet från söder och norröver för att få till ett smart heltäckande elsystem. Det som byggdes upp av ren och stabil fossilfri elkraft har gått förlorat genom politiska beslut. står vi i ett läge där varnar för att det kan komma att prioriteras i vilken ordning olika verksamheter ska få el. Vi har ett näringsliv som förser oss med jobb och tillväxt, och vi har en välfärdssektor med omsorg, vård och skola som är beroende av att näringslivet kan klara sin produktion. finns det ett behov av att bygga upp och bygga ut elinfrastrukturen. Regeringen skulle ha avlämnat sin elektrifieringsstrategi men har ännu inte gjort det. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att avlämna sin elektrifieringsstrategi?