ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112372 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2372 tillbakadragande från Istanbulkonventionen av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Historien består inte bara i framsteg för mänskligheten, i synnerhet inte för kvinnor och flickor. Mänskligheten drabbas också av bakslag. Det har skett under i hela i och med flera islamistiska diktaturers uppkomst. I fanns det för sedan ett hopp, eftersom började göra vissa ansträngningar att förbättra läget när det gällde mänskliga rättigheter för minoriteter och kvinnor när landet sökte medlemskap i . Men med Erdoğans och hans islamistiska partis maktövertagande har läget alltmer försämrats. Detta gäller särskilt i fråga om mäns våld mot kvinnor. Antalet mord på kvinnor och hedersmord har inte minskat under Erdoğans tid. vid makten har 5 000 kvinnor mördats i landet. Mörkertalet är mycket stort. Denna utveckling när det gäller kvinnornas situation är vid sidan av behandlingen av oppositionella partier som HDP de avgjort största hindren för att ska kunna utvecklas i demokratisk riktning. Istanbulkonventionen gav nytt hopp. Den gav ett lagligt skydd till kvinnor och flickor och det gjorde att de upplevde en viss hoppfullhet. har det inträffat en generalattack mot kvinnors rättigheter Det kan inte betraktas som annat än skandalöst att en stat drar tillbaka sitt undertecknande av en konvention, som man accepterat utan undantag och reservationer och som landets parlament sedan ratificerat. Tillbakadragandet av Istanbulkonventionen innebär i klarspråk att kvinnors rättsliga ställning allvarligt försvagas som nu kommer att inspirera andra kvinnofientliga krafter i världen, inte minst i , till fler brott mot kvinnors rättigheter. Den turkiska regimen och dess president som gått ut med den nya kvinnofientliga politiken måste skambeläggas. Allt detta har skett medan kvinnor i hela protesterat och demonstrerat mot Erdoğans politik vad gäller kvinnors rättigheter. Kvinnornas slagord har bland annat ”Kvinnomord är politiska” och ”Skydda kvinnor, inte våldsutövarna”. Erdoğanregimen uppmuntrar bevarande av gamla patriarkala och religiösa familjestrukturer och traditioner, som ger männen rätt till våld mot kvinnor. Kvinnorna har protesterat och kämpat, för deras säkerhet är allvarligt hotad. måste med skärpa fördöma den turkiska regimens avståndstagande från Istanbulkonventionen. Det är ett fruktansvärt bakslag för världens kvinnor. Erdoğanregimen har i ett slag allvarligt försvagat kvinnors situation och gjort sig till alla kvinnors fiende! Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att kalla in den turkiska ambassadören till samtal och att fördöma den turkiska regimens avståndstagande från Istanbulkonventionen?
fr · H8112373 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2373 roll gällande undantag av (M) till Statsrådet (S) I situationer där det ställs specifika krav för att det ska gå att göra undantag från en huvudregel kan det vara svårt för en enskild person att själv ansvara för att de uppgifter som behövs kommer in till . I sin rapport anser Inspektionen för socialförsäkringen att bör ta en mer aktiv roll för att hämta in uppgifter när det finns indikationer på att en person kan omfattas av ett undantag från en huvudregel. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska ta en mer aktiv roll när det finns indikationer på att personen kan omfattas av ett undantag i lagstiftningen?
fr · H8112374 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2374 styrning och ledning av (M) till Statsrådet (S) har inte en enhetlig hantering av ansökningar om aktivitetsersättning som saknar läkarutlåtande. I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen konstaterar man att i en del ärenden fattar beslut i sakfrågan utan att myndigheten utreder ärendet så som ärendets beskaffenhet kräver. I stället har myndigheten uppmanat den person som har ansökt om ersättning att komma in med ett läkarutlåtande, utan att myndigheten själv genomför några utredningsåtgärder för att komplettera det underlag som finns. Detta tillvägagångssätt innebär att lägger över utredningsansvaret på den enskilda personen. I stället för att genomföra utredningsåtgärder som klarlägger de medicinska förhållandena har i sina avslagsbeslut angett att avsaknaden av uppgifter innebär att personen inte visat att hen har rätt till den sökta förmånen. Det framstår som ett mellanting mellan att avvisa och att pröva i sak. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att förbättra styrning och ledning när det gäller om ansökan bör avvisas eller prövas i sak i ärenden om aktivitetsersättning som saknar läkarutlåtande?
fr · H8112375 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2375 Komplettering om aktivitetsbegränsning av (M) till Statsrådet (S) Om det saknas ett läkarutlåtande i ett ärende om aktivitetsersättning är det som beslutar om ansökan ska prövas i sak eller om ansökan ska avvisas. vägledning och process för aktivitetsersättning ger inte en enhetlig beskrivning av hur ärendet bör hanteras när läkarutlåtande saknas, vilket gör myndighetens styrning otydlig. Inspektionen för socialförsäkring har granskat ärenden som visar att utreder ärenden om aktivitetsersättning som saknar läkarutlåtande på olika sätt. I vissa ärenden anstränger sig försäkringsutredaren för att försöka få in underlag som motsvarar innehållet i ett läkarutlåtande, medan andra ärenden inte innehåller några sådana utredningsåtgärder Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att se över rättssäkerheten så att kompletterande uppgifter om en persons aktivitetsbegränsning bedöms av andra än hälso- och sjukvården?
fr · H8112376 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2376 kommunikation av (M) till Statsrådet (S) Regelverken för sjukpenning och aktivitetsersättning är komplicerade och har ett relativt stort bedömningsutrymme. Därför är kommunikationen särskilt viktig för att en person ska kunna förstå vilka underlag som ligger till grund för övervägande till beslut och hur myndigheten har värderat underlagen. Med en tydlig kommunikation får personen veta varför han eller hon inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning. I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen framkommer kritik av hur en person ges möjlighet att påverka övervägande och komma in med ytterligare underlag. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att förändra förutsättningarna i kommunikation med den enskilde så att personens möjlighet att ta till vara sin rätt ökar?
fr · H8112377 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2377 utredningsskyldighet av (M) till Statsrådet (S) Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar i en granskningsrapport stora brister i tillämpning av utredningsskyldigheten i ärenden om sjukpenning och aktivitetsersättning som granskats och där ansökan har avslagits. Granskningen pekar på brister i utredningsskyldigheten i av fallen. Konkret handlar det om att brustit i utredningsskyldigheten så att beslut om ersättning ”sannolikt skulle ha kunnat påverka myndighetens beslut”, som ISF skriver. Enligt lag är , förenklat uttryckt, skyldiga att genomföra de utredningar som krävs. Det är självklart mycket allvarligt om det finns starka indikationer på att utredningar inte genomförs på ett rättssäkert sätt, och inte uppfyller lagens intentioner. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att brister i utredningsskyldigheten rättas till och kvalitetssäkras?
fr · H8112378 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2378 Brister i underlag av (M) till Statsrådet (S) har en utredningsskyldighet att hantera underlag som har kommit in . I sin rapport kan Inspektionen för socialförsäkringen konstatera att det finns brister i hur har värderat underlag som har kommit in och att de nya underlag som tagit del av inte har kommunicerats med den enskilde. Bristerna kan medföra att den enskilda personen uppfattar det som att redan har bestämt sig och att de underlag som har inkommit är utan betydelse. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att säkerställa att de brister i hantering av underlag som har kommit in inte missgynnar den enskildes bedömning av sitt sjukintyg?
fr · H8112379 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2379 Kommissionens förslag om lönetransparens av (SD) till Statsrådet (MP) Kommissionens förslag om lönetransparens innehåller ett antal ganska långtgående förslag som vi befarar kommer att öka den administrativa bördan för företag, göra mindre attraktivt för investerare och dessutom negativt påverka den svenska modellen för lönesättning. Ingripande lagförslag kan endast rättfärdigas av en tydlig problemformulering. Det grundläggande problem som kommissionen lyfter fram är lönegapet mellan män och kvinnor i unionen. Det genomsnittliga lönegapet mellan kvinnor och män i EU uppgick till 2019. Cirka två tredjedelar av den skillnaden är ”oförklarlig”, det vill säga går inte att hänföra till kända faktorer. I den allmänna debatten framförs återkommande att den ”oförklarliga” löneskillnaden kan bero på diskriminering eller omedveten diskriminering. Det finns dock ingen bra vetenskaplig metod som fångar upp och kan mäta dessa begrepp. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad tror statsrådet är grunden till den oförklarade delen av löneskillnaden, och kommer statsrådet att arbeta för att förbättra informationsläget kring detta?
fr · H8112380 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2380 Säkrare processer kring skuldärenden av (SD) till Finansminister (S) ansökte en gäldenär om skuldsanering som omfattade en skuld till en man i . När skuldsaneringen sedan påbörjades fanns dock inte skulden med. hade skickat ut underrättelsen med krav om att inkomma med uppgifter till fel adress, trots att borgenären meddelat sin nya adress och fått den bekräftad. Skulden blev därför avskriven. Det var ett mänskligt fel som självklart kan uppstå, men med allvarliga konsekvenser. Hovrätten för anser att felskickade underrättelse utgör ett grovt rättegångsfel, vilket har inneburit att borgenären gått miste om möjligheten att få sin skuld medtagen i beslutet om skuldsanering, och den har i stället avskrivits. På grund av domen ska ny handläggning ske just i detta ärende. Problemen med att information, fakturor och till och med pengar skickas till fel mottagare är dock en kvarstående större sak som behöver lösning. Detta väcker frågor om att öka säkerheten i processen kring skuldärenden. En möjlighet för att förbättra processen skulle kunna vara användandet av digital brevlåda eller andra system med personlig legitimering. Därför vill jag fråga finansminister : Hur kommer ministern att agera för att höja säkerheten i processen kring skuldärenden?
fr · H8112381 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2381 Aktiv dödshjälp av (M) till Socialminister (S) Rätten att få avsluta sitt liv vid obotlig sjukdom eller i livets slutskede är begränsad i . är det olagligt att framkalla döden på aktivt vis; däremot är det tillåtet att avstå fortsatt behandling, så kallad passiv dödshjälp. I alltför många fall innebär detta en onödigt lång process som kan vara mycket plågsam för personen. Aktiv dödshjälp är tillåtet i en rad olika länder men inte i . var först med att införa aktiv dödshjälp , därefter följde och . Även tillåter dödshjälp, och i två amerikanska delstater, och , får läkare lov att skriva ut dödliga doser läkemedel som patienten får ta själv. är ett välkänt exempel, där dödshjälpkliniken Dignitas hjälpt många avsluta sitt liv på individernas egna villkor. Även införde möjligheten till aktiv dödshjälp. släppte 2017 en rapport om dödshjälp (Dödshjälp Smer 2017:2) med fakta kring hur aktiv dödshjälp hanteras i ett antal olika länder. Tyvärr har fortfarande inte ens inlett ett arbete för att ta fram ett ställningstagande om införandet av aktiv dödshjälp i . När DN gjorde ett reportage om svårt ALS-sjuka Per sa han ”Jag kan inte bli frisk, men jag kan bli fri”. Han valde att avsluta sitt liv med hjälp av läkaren som riskerar att förlora sin läkarlegitimation på grund av att han valde att hjälpa Per. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att regeringen ska utreda möjligheten att tillåta aktiv dödshjälp?
fr · H8112382 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2382 Ökad samhällskunskapsutbildning om partihistoria av (SD) till Utbildningsminister (S) I en intervju i går statsminister till angrepp mot påstådda partihistoria – skapad av vänsterns narrativ. som statsministern uppvisar klara brister i kunskaperna om SD:s historia uppvisar han även bristande kunskaper om sitt eget partis, Socialdemokraterna, och historia. Att Socialdemokraterna har en blodig historia är faktabelagt. Den har varit full av rasbiologi, tvångssteriliseringar av tiotusentals oskyldiga svenskar och samarbeten med både Nazityskland och kommunistiska . Det senare är kanske minst känt men avslöjas i boken , skriven av riksdagsledamoten (L), som utifrån material i berättar om hur svenska partitoppar inom Socialdemokraterna hjälpte att tvätta blodspengar i . I Dagens Nyheter-intervjun säger statsministern bland annat att "jag har aldrig uppfattat att VPK inte stod upp för demokratin". Det är både beklämmande och hårresande att statsminister uppvisar sådan flagrant okunskap. Men tyvärr tror jag inte han är ensam i om att inte känna till det tidigare maktdominerande partiets blodiga historia. Om detta bör givetvis alla våra ungdomar lära sig. Det vore bra om skolungdomar, som är blivande väljare, på ett objektivt sätt lär sig om de olika partiernas historier, inte bara den förskönande beskrivning som varit gällande för ett flertal av partierna, för att kunna sätta uttalanden som görs av dagens partiföreträdare i rätt kontext. Av denna anledning vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att öka kunskaperna i skolorna om partiernas egentliga historia?
fr · H8112383 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2383 Beskrivningen av kommunismen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I anger statsminister följande: ”Jag har aldrig uppfattat att VPK inte stod upp för demokratin”. Detta trots att Kommunisterna stöttade ett antal brutala kommunistiska diktaturer världen över och förnekade de avskyvärda brott som kommunistiska partier i land efter land begick. Det är en illavarslande förnekelse av verkligheten som regeringschefen uppvisar, som även väcker frågor om hur regeringens demokratiarbete påverkas. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Med anledning av att regeringschefen beskriver att kommunister i stod upp för demokratin – påverkar det exempelvis ministerns kommande uppdrag eller styrning av hur myndigheten för levande historia informerar om kommunismens brott och demokratisyn?
fr · H8112384 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2384 Näringsförbud för att begränsa häleriverksamhet av (SD) till Statsrådet (S) Ett växande problem för många butiksägare inom till exempel dagligvaruhandel är kriminalitet såsom stölder, hot och våld. Bara utsattes nästan varannan butik för brott enligt , och många butiksägare har till och med tröttnat på att anmäla brott. I många fall är också området utanför affären samlingsplats för kriminella där droghandel sker mer eller mindre öppet, vilket gör att många kunder håller sig därifrån. Väpnade rån och hotfullt beteende mot affärsidkare och personal har på sina håll blivit vardag. Detta särskilt i eller i anslutning till allt fler så kallade utanförskapsområden. verkar det som att rättssamhället kapitulerat då många kriminella fortsatt kan begå dessa brott trots att deras identitet och deras metoder är mer eller mindre kända. Det kan handla om stöldräder från organiserade ligor, men det kan också vara personer som stjäl för att finansiera ett missbruk. Det finns dock väloljade strukturer för handel med stöldgods där varor kan stjälas i en butik för att sedan säljas i en närliggande. En upplevd uppgivenhet har på vissa områden brett ut sig och resulterat i vad som i medier beskrivits som en flykt av handlare. För att få bukt med denna alltmer utbredda problematik kommer ett batteri med förslag att krävas, såväl specifika åtgärder för fysiska butiker av olika slag som allmänna straffskärpningar. Om man på riktigt ska komma åt de professionella stöldligorna krävs krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet. Genom att vidta åtgärder mot dem som befattar sig med stulna varor kan vi även stävja stölderna. Därför föreslår att företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods bör beläggas med näringsförbud. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att, inom sitt ansvarsområde, verka för att företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods beläggs med näringsförbud?
fr · H8112385 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2385 En kommission om agerande gentemot kommunistdiktaturerna av Boriana (M) till Statsminister (S) tog den dåvarande statsministern initiativ till en folkupplysning om Förintelsen: ”Levande historia”. Han uttryckte att ”Alla som vill leva i ett samhälle som präglas av människovärde, demokrati och allas lika rätt måste stå upp mot våldets ideologi. Vi kan inte stillatigande se på hur nazismens idéer åter sprids och hur dessa förbrytelser förnekas. Den som glömmer historien riskerar att upprepa den.” Det var ett bra och viktigt initiativ som då togs. Det finns dock en annan våldsideologi – kommunismen – som inte har gjort upp med. För att nämna ett exempel finns det fortfarande ett politiskt ungdomsförbund till ett riksdagsparti, Ung Vänster, som är öppna med att de vill bygga ett kommunistiskt samhälle. Detta oroar självklart alla som står för demokrati och mänskliga rättigheter och inte minst dem som har funnit en i efter att ha flytt från kommunismens förtryck i de tidigare kommunistdiktaturerna i . Historielösheten och oviljan att göra upp med kommunismen tar sig olika uttryck. Ett tydligt sådant är att ingen som helst granskning har skett avseende den svenska undfallenheten gentemot och de övriga kommunistdiktatorerna i . I dessa diktaturer utmålades oliktänkande som ”fascister och antidemokrater” och ingen opposition tilläts existera. accepterade detta och hamnande fel i ställningstagandet mellan demokrati och diktatur, mellan respekt och förakt för mänskliga rättigheter. Mycket sällan hördes någon kritik från svenskt håll mot förhållandena i dessa länder. Mot den bakgrunden skulle det behövas en kommission som klargör agerande gentemot dessa stater fram till , enligt samma modell som . Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Avser statsministern att initiera en kommission som utreder hur förhöll sig till diktaturerna i under ?
fr · H8112386 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2386 Attacker mot kristna av (SD) till Utrikesminister (S) utsattes en katedral i staden på ön i för ett bombattentat. Minst 19 människor skadades. Det var två självmordsbombare som färdades på motorcykel mot kyrkan som genomförde attentatet. Båda två dödades i explosionerna, uppger landets säkerhetsminister. Enligt en polischef har en av självmordsbombarna identifierats. Mannen tillhörde (), med koppling till terrorrörelsen Islamiska staten. misstänks för inblandning i självmordsdåd mot tre kyrkor och en polispostering i i . Dåden krävde 30 liv. Gruppen misstänks också för inblandning i ett bombdåd mot en kyrka i , då 20 människor dödades. Det senaste terrordådet är ett i raden av ökande antal attacker mot kristna världen över. Kristna är den grupp i världen som är mest utsatt för förföljelse. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att i sitt arbete på något sätt särskilt lyfta frågan om förföljelser av kristna för att sätta fokus på att just kristna är världens mest utsatta grupp?
fr · H8112387 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2387 Markering mot kvinnofientliga regimer av (SD) till Utrikesminister (S) I har kvinnorättsaktivisten villkorligt släppts ur fängelse efter att hon suttit för att hon kämpat för kvinnors rätt. har hon utsatts för svår tortyr. Hennes syster vittnar om att Loujain al-Hathloul knappt kunde gå och att hon hade röda märken på kroppen och blåmärken på låren när hon släpptes. fängslades hon första gången efter att hon startat en kampanj för saudiska kvinnors rätt att köra bil. Hon har också kämpat för att avskaffa det manliga förmyndarskapet, som innebär att kvinnor måste ha tillstånd från en man för att kunna söka sjukvård, köra bil, arbeta eller gifta sig. Systern hoppas nu på att president, , ska markera mot USA-allierade . kallar sig feministisk, men har vi tyvärr sett åtskilliga bevis på att det handlar mer om ord än handling. Regeringen har varit dålig på att ta avstånd från diktaturer och regimer som utsätter kvinnor för förtryck och tydligt stå upp för allas möjlighet att få sina grundläggande mänskliga rättigheter erkända samt för allas rätt till självbestämmande över sina egna kroppar och liv. Exempel på då det hade varit enkelt för att göra markeringar och visa att man står upp för kvinnors friheter och jämlikhet är när regeringsföreträdare besökte och de kvinnliga företrädarna bar slöjor, trots många iranska kvinnors kamp just för att slippa tvingas bära dem, eller när utrikesminister var på besök i och vägrade ta utrikesminister i hand på grund av att hon var kvinna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer minister att göra någon markering mot med anledning av hur man behandlat kvinnorättsaktivisten ?
fr · H8112388 · 2021-03-31 00:00:00 — Fråga 2020/21:2388 Hemresesamtal och fokus på utvandring av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den danske socialdemokratiske utlännings- och integrationsministern skriver i att fokus nu måste ligga på utvandring av utlänningar. Han skriver bland annat följande: “Vi har länge koncentrerat oss på hur många utlänningar som kommer in i . Tiden är nu mogen att vi i samma grad fokuserar på dem som ska följas mot utgången.“ Vidare skriver han: ”Därför har regeringen kommit överens med en rad andra partier att arbetslösa utlänningar ska kallas in till hemresesamtal hos kommunen om möjligheten att resa hem med en påse pengar från den danska staten. Det upplevdes upprörande att vi på något sätt tillät oss själva att ställa frågan om det egentligen är det bästa för folk att vara här. Men handen på hjärtat: För några människor är det kanske en god idé att återvända till sina hemländer. Det kan bero på att de inte funnit sig tillrätta här. Inte lärt sig språket. Och kanske saknar sina fädernesländer och modersmål. Då är det inte alls så illa att den danska staten erbjuder ett generöst belopp till folk så att de får en god återstart i hemlandet. är det en god affär för i det långa loppet. Bara tänk på de pengar som vi sparar i socialbidrag och folkpension. Därför föreslår vi hemresesamtal för de långtidsarbetslösa utlänningarna. Jag önskar med andra ord att vara lika mycket utvandringsminister som invandringsminister. Jag föreställer mig inte att en snabblösning löser alla våra problem med avvisade asylsökande och ointegrerade invandrare. Det är tålmodigt nödvändigt arbete som ska till.“ Av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att följa sin danske socialdemokratiske kollega och kalla långtidsarbetslösa utlänningar till hemresesamtal och fokusera sitt uppdrag lika mycket på utvandring som invandring?