ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122039 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2020 av (C) Åtgärder mot hundsmuggling och fråga 2020/21: 2039 av Boriana (M) Olaglig införsel av hundvalpar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att få stopp på den omfattande hundsmuggling som pågår och för att förhindra utbredningen av oseriösa hunduppfödare. Boriana har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att stoppa den olagliga införseln av hundvalpar. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Först av allt vill jag understryka att jag ser väldigt allvarligt på oseriös hunduppfödning, illegal införsel av djur och smuggling av djur. Det lidande och de risker för smittspridning som sådan verksamhet medför är oacceptabla. Oseriös uppfödning och hundsmuggling drivs framför allt av att det finns en högre efterfrågan på vissa hundar än vad den seriösa och legala marknaden kan möta. Utan köpare och en marknad för illegalt införda eller uppfödda hundar finns det ingen lönsamhet och inga incitament för personer att bedriva sådan verksamhet. Därför är det oerhört viktigt att alla som är intresserade av att köpa en hund har en god kunskap om de problem och risker som är förknippade med att köpa hundar som är illegalt införda eller som säljs av oseriösa uppfödare eller förmedlare av hundar. I har vi ett väl utvecklat djurskyddsregelverk som ställer krav på att valpar ska vara tillsammans med tiken i en trygg och lugn miljö. Valpar får inte säljas så länge de behöver sin mamma och den som yrkesmässigt säljer hundar måste ha tillstånd. Kravet på tillstånd gäller även privatpersoner som säljer hundar i större omfattning. Att sälja hundar utan tillstånd i fall där tillstånd krävs, är straffbelagt. Det är även straffbelagt att sälja och köpa smuggelhundar. Myndigheterna jobbar tillsammans och kontinuerligt för att sprida information och kunskap till hela samhället om hur man bör gå tillväga när man köper en hund. Myndigheterna håller vidare kontakt med kollegorna i andra medlemsstater inom EU för att sprida information i syfte att upptäcka och förhindra illegal handel. De arbetar också för att följa upp och vidta åtgärder när hundar har tagits in i landet i strid mot regelverket och där smittrisk föreligger. Om veterinärer upptäcker djurskyddsproblem ska de underrätta behöriga myndigheter, i detta fall länsstyrelserna, om detta. Veterinärer ska även anmäla fall där man misstänker att ett djur är smittat med t.ex. rabies eller någon annan allmänfarlig djursjukdom som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människor. Det räcker inte med en enskild åtgärd för att stävja denna oseriösa verksamhet utan här behöver vi alla arbeta uthålligt, brett och tillsammans.
frs · H8122040 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2040 av (M) av militärregionerna har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att en förändring av militärregionerna och i så fall, hur bedömer jag att detta kommer att påverka försvarets operativa förmåga och hur kan en sådan omorganisation komma att ta? Det är av stor vikt att det svenska totalförsvaret stärks. I detta ligger också att det måste finnas goda strukturer för samverkan mellan det militära och det civila försvaret inom ramen för totalförsvaret. Utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar presenterade sitt betänkande Struktur för ökad motståndskraft. I betänkandet motiveras förslaget om sex civilområden och förslaget att Försvarsmaktens militärregioner anpassas utifrån detta. Betänkandet har precis lämnats och det kommer remitteras . Utredaren har bedrivit ett omfattande förankringsarbete, men det är ändå viktigt att förslagen analyseras tillsammans med remissinstansernas synpunkter. Efter det får ställningstagande göras. Jag avser inte att föregripa beredningen.
frs · H8122041 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2041 av (M) Tidsplan för strukturen för det civila försvaret har frågat mig om jag kan precisera tidsplanen för hanteringen av utredningen om civilt försvar. Regeringen har höga ambitioner i arbetet med att återuppbygga det civila försvaret och har därför beslutat om den största satsningen på civilt försvar i modern tid. Redan under innevarande år uppgår förstärkningarna till och ökar satsningen stegvis. Tillsammans med de medel som tillfördes 2018 innebär regeringens satsning att det civila försvaret förstärks med totalt . Utredningen om civilt försvar kommer att utgöra en viktig del i återuppbyggnaden av det civila försvaret. Betänkandet har precis lämnats och det kommer remitteras . Utredaren har bedrivit ett omfattande förankringsarbete, men det är ändå viktigt att förslagen analyseras tillsammans med remissinstansernas synpunkter. Regeringens mål är att fatta beslut om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar inom innevarande försvarsperiod.
frs · H8122042 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2042 av (SD) Uppföljning av IVO:s it-problematik har frågat mig om jag har tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av it-avbrottet. Anmälningar via lex är en viktig källa till information för Inspektionen för vård och omsorg () för att kunna agera på risker och brister inom omsorgen. Av den anledningen är det viktigt att myndigheten har den infrastruktur som krävs för att ta emot anmälningar på ett effektivt sätt. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) ansvarar myndighetens ledning för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt. Inom ramen för den övergripande myndighetsstyrningen följer regeringen på olika sätt upp IVO:s verksamhet inklusive myndighetens digitaliseringsarbete. Av regleringsbrevet för framgår vilka mål- och återrapporteringskrav som gäller för myndigheten , vilka följs upp av regeringen löpande och i samband med att myndigheten lämnar sin årsredovisning. I det här sammanhanget vill jag även uppmärksamma frågeställaren på att regeringen i IVO:s regleringsbrev har tydliggjort att myndigheten ska ha en väl fungerande datainfrastruktur som främjar en effektiv tillsyns- och tillståndsverksamhet. ska i sin återrapportering till regeringen redovisa måluppfyllelse och genomförda insatser.
frs · H8122043 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2043 av (M) Granskning av studieförbunden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att upprätthålla förtroendet för studieförbunden och stävja fusk och bedrägeri med statsbidrag. Inledningsvis vill jag betona att folkbildningens aktörer har ett stort ansvar för att säkerställa att det statliga stödet används korrekt. Skattebetalarnas pengar ska hanteras med respekt och varsamhet. Statliga bidrag till folkbildningen ska uteslutande gå till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget. har uppgiften att fördela statsbidrag till bl.a. studieförbunden och regeringen ställer krav på uppföljning och redovisning av statsbidraget. Olika delar av statsbidraget till folkbildningen har även granskats av staten genom och Statskontoret. Regeringen har förstärkt uppföljningen av statsbidraget till stävja fusk och felrapporteringar samt säkerställa att bidraget går till verksamhet som uppfyller statens syften med statsbidraget. ska lämna en särskild rapport till regeringen, i vilken rådet bl.a. ska redovisa de åtgärder som har vidtagits och som planeras för att säkerställa detta. , tillsammans med studieförbunden, bedriver ett omfattande arbete för att komma till rätta med de felaktigheter som upptäckts inom studieförbundens verksamhet. På uppdrag av har studieförbunden genomfört genomlysningar av verksamheten för –2019. Felaktig verksamhet har strukits och studieförbunden kommer att få betala tillbaka statsbidrag. förstärker sin organisation för att intensifiera arbetet med uppföljning, granskning och kontroll av hur statsbidraget till folkbildningen används. tillbaka bedriver rådet även ett arbete för att utveckla uppföljningen av hela folkbildningen för att leverera en mer transparent redovisning av hur statsbidraget används. Jag utgår från att de lärdomar som dras av det pågående arbetet och det som framkommer i de genomlysningar som studieförbunden genomfört kommer att ligga till grund för fortsatt förbättringsarbete inom såväl som studieförbunden så att slarv och fusk upphör. För att förtroendet för studieförbunden ska kunna upprätthållas och även förstärkas är det avgörande att statsbidraget till folkbildningen används korrekt och går till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och stärker vår gemensamma demokrati. som lämnas utgör ett viktigt underlag för regeringen för att kunna bedöma om ytterligare insatser behövs. Regeringen utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas. Min enda lojalitet ligger i att jag vill att viktig och demokratistärkande folkbildningsverksamhet ska bli av.
frs · H8122045 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2045 av (M) Elbrist och nätbrist och fråga 2020/21:2064 av (M) Tillståndsprocesser och överföringskapacitet har frågat mig vad jag avser att göra för att kraftigt minska de långa handläggningstiderna och de långa domstols- och lantmäteriprocesstiderna i syfte att snabbare kunna bygga nya elledningar i . har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att komma till rätta med de problem som anförts gällande tillståndsprocesser för utbyggnad av stamnätet. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen har arbetat och arbetar intensivt med åtgärder för att korta ledtiderna för att bygga nya elledningar. I betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) finns förslag för att minska tiderna för handläggningarna och processerna för att bygga nya elledningar i . Betänkandet har remitterats och regeringen kommer att lägga en proposition som bygger på förslagen i betänkandet . För att snabba på utbyggnaden av elnät behöver vidare stora ärendebalans av koncessionsärenden hanteras. För detta ändamål har regeringen inför beslutat att öka anslag. Detta är en åtgärd som jag förväntar mig ska minska handläggningstiderna. Avslutningsvis är detta en prioriterad fråga för mig och det är ett pågående arbete att finna ytterligare åtgärder för att minska ledtiderna för att bygga nya elledningar.
frs · H8122046 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2046 av (M) Privata markägare som riskerar att drabbas hårdare vid nya ledningsgator har frågat mig om samhället tar större hänsyn till statliga reservat än vad man gör till de privata markägarna vid planering av nya ledningsgator, och vad jag i sådana fall avser göra åt det. Inledningsvis vill jag klargöra att det är nätföretagen som planerar var deras ledningar ska gå. När de har tagit fram erforderligt underlag görs en ansökan om tillstånd (nätkoncession) hos , som prövar ansökan utifrån ellagens (1997:857) bestämmelser. Prövningen ska avgöra ledningens huvudsakliga sträckning, och den prövningen ska främst omfatta de allmänna intressen som berörs. Enskildas ekonomiska anspråk regleras särskilt och hanteras därför främst vid ledningsrättsförrättningen då den mer exakta sträckningen och ersättningen fastställs. Lokaliseringen är en av de stora utmaningarna i elnätsutbyggnaden. Det är dock inte möjligt att förenkla så mycket som antyder, att främst dra ledningar över mark som staten har tagit i anspråk. Staten kan ta mark i anspråk för olika intressen, bland annat för att skydda den. och andra till koncessionsprövningen relaterade tillståndsprövningar syftar bland annat till att försäkra att skyddsvärda intressen inte förloras genom det intrång som en ledning skulle medföra.
frs · H8122047 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2047 av (C) Myndigheters ansvar för bevarande av värdefull har frågat civilministern vilka åtgärder som hon tänker vidta för att säkerställa att regeringens egna myndigheter tar den värdefulla åkermarkens bevarande i beaktande när det gäller fysisk planering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen konstaterar i livsmedelsstrategin att det behövs ökad kunskap om jordbruksmarken respektive jordbruksproduktionen vid planläggning. Mot bakgrund av detta har i samarbete med länsstyrelserna en dialog med kommunerna i syfte att öka deras kunskaper i dessa frågor för att på så sätt förbättra underlagen för bedömningar. leder även ett projekt som undersöker möjligheterna att ta fram en metod för att värdera jordbruksmarken. Enligt (2010:900) är det kommunen som har ansvaret för planläggning och för att pröva ansökningar om förhandsbesked och om bygglov. Det är alltså kommunen som primärt avgör hur marken i kommunen ska planeras och därmed vilken mark som bedöms lämplig för bebyggelse. Kommunens ståndpunkt kommer till uttryck i översiktsplanen. Utgångspunkten i både och är att mark som ska exploateras ska användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyn tagen till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Företräde ska ges sådan användning som medför en från allmän synpunkt god hushållning. Rörande jordbruksmark följer det av 3 kap. att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Jag kan alltså konstatera att det är kommunerna som utför planläggningen av mark- och vattenområdena i kommunen och det finns ett regelverk för vilka hänsyn som kommunerna ska ta. Regeringen kommer naturligtvis även fortsättningsvis att följa det arbete som myndigheterna bedriver i fråga om att öka kunskapen om den värdefulla jordbruksmarken.
frs · H8122048 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2048 av (C) Återbetalning av krisstöd har frågat mig vad jag och regeringen tänker göra åt problemet med att företag som skickar in avstämningar med en kortare försening måste återbetala hela det krisstöd man erhållit för perioden i fråga. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag i hög utsträckning och sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden. Bland åtgärderna finns bland annat det förstärkta stödet vid korttidsarbete, så kallad korttidspermittering. ansvarar för handläggningen av korttidspermittering och regeringen har tillfört medel så att myndigheten har kunnat öka bemanningen och arbetade närmare 400 personer med handläggning, kontroll och uppföljning av stödet. Ytterligare förstärkning av personalresurser har beslutats i en extra ändringsbudget i samband med att stödet förlängdes till juni. Den nuvarande processen, med ansökan om godkännande för stöd, följt av en ansökan om preliminärt stöd och därefter avstämning av preliminärt stöd som har lämnats, har bedömts vara ändamålsenlig med beaktande av kraven på förutsebarhet, skyndsamhet och kontroll. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att göra en avstämning för att fastställa ett slutligt stöd. Denna typ av kontroller är viktiga för att undvika fusk och se till att stöd lämnas till de företag som verkligen behöver det. Arbetsgivaren är i vissa fall skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd. Detta gäller bland annat om en arbetsgivare inte ger in en anmälan om avstämning inom rätt tid, om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen inte motsvarar någon av lagens nivåer för arbetstids- och löneminskning eller inte har stöd i avtal. En arbetsgivare som inte gett in en anmälan om avstämning inom rätt tid ska helt eller delvis befrias från sin återbetalningsskyldighet, om det är uppenbart oskäligt att arbetsgivaren ska betala tillbaka allt preliminärt stöd. ansvarar för tolkning och tillämpning av gällande lagstiftning vid handläggning av ärenden om korttidspermittering. har en regelbunden dialog med branschorganisationerna för att fånga upp frågeställningar som företagen har och arbetar kontinuerligt med förtydliganden på webben kring processerna för att minska fel och missförstånd i ansökningsprocessen.
frs · H8122049 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2049 av (M) Saneringen av PFAS har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att sanering av PFAS-förekomster vid i första hand dricksvattentäkter såsom ska kunna saneras på ett säkert och kostnadseffektivt sätt. Det finns över 9 000 förorenade områden runt om i som utgör stor eller mycket stor risk för människors hälsa och miljön (riskklass 1 och 2), och det finns ännu fler förorenade områden i riskklass 3 och 4. I första hand är det den som bedrivit verksamheten och orsakat föroreningen som ska betala när ett förorenat område behöver åtgärdas. Sanering av miljögifter både på land och i vatten är en prioriterad fråga för regeringen och stora satsningar har gjorts för att öka takten i saneringsarbetet. Saneringsanslaget finns bl.a. till för att åtgärda områden där ingen kan hållas ansvarig. uppgår saneringsanslaget till efter att regeringen tillförde anslaget ytterligare i budgetpropositionen för att minska spridning av miljögifter, t.ex. PFAS, till hav och natur. Regeringen ser allvarligt på spridningen av PFAS i miljön. Att höga halter av PFAS hittas i mark och vatten i är oroande, särskilt när det leder till förorening av våra dricksvattentäkter. PFAS är extremt svårnedbrytbara i miljön och kan spridas långa vägar. Det är generellt sett mycket mer komplicerat att efterbehandla PFAS-föroreningar jämfört med många andra organiska föroreningar som förekommer i vår miljö. Det pågår därför mycket forskning och teknikutveckling inom området. Regeringen avsätter t.ex. särskilda medel för forsknings- och utvecklingsprojekt till för bl.a. att ta fram åtgärdsmetoder för områden förorenade av PFAS. Den breda användningen av PFAS i samhället gör att utsläppen till miljön blir stora. Brandsläckningsskum har identifierats som en av de mest relevanta källorna till spridningen av PFAS till miljön. Försvarsmakten är en av aktörerna, utöver , civil flygräddningstjänst mm som använt och använder brandsläckningsskum i sin verksamhet. Det framgår av Försvarsmaktens redovisningar att myndigheten har infört begränsningar avseende användning av släckskum vid övningsverksamhet. Regeringen gav därför Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för områden som har förorenats av PFAS. Regeringen uppdrog också Försvarsmakten att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder vad gäller förorenade områden samt se över hur myndigheten kan öka takten och hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Flera andra statliga myndigheter bl.a. har också haft i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner för sitt arbete med att åtgärda förorenade områden. Redovisningarna har inkommit till och analyseras nu för att se vilka eventuella åtgärder som är lämpliga för att öka takten i åtgärdsarbetet och minska riskerna som områden förorenade med PFAS utgör. Regeringen prioriterar arbetet med förorenade områden, oavsett om det är staten som har orsakat föroreningen eller inte.
frs · H8122050 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2050 av (M) Husbehovsfiske har frågat mig om jag avser att verka för att beslut presenteras med konsekvensanalyser och vetenskapliga belägg, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillgången till husbehovsfiske i skyddsområden och på så sätt bidra till att värna kulturhistoria, landsbygd och miljö. Remissbehandlingen av Havs- och vattenmyndighetens förslag om fiskereglering i skyddade områden i innebär att förslagen blir allsidigt belysta, då berörda ges tillfälle att yttra sig om förslagen och om konsekvensutredningen. Såväl () som Europeiska kommissionen har pekat på behov av åtgärder för att minska risken för bifångster av tumlare i fisket. Att förslag till bevarandeåtgärder i skyddade områden tas fram utifrån vetenskapliga underlag och i samråd med intressenter är viktigt för att säkerställa att åtgärderna träffar rätt. I det uppdrag (N2020/02917) som regeringen lämnat till Havs- och vattenmyndigheten i denna fråga anges därför att myndigheten i sin rapportering ska beskriva hur åtgärderna bidrar till att nå bevarandemålen i områdena, konsekvenserna för svenskt fiske, andra intressenter och kustsamhällen samt vilka samråd de haft med fiskerinäringen och övriga intressenter, vad som framkommit där och hur det har beaktats.
frs · H8122051 · 2021-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2051 av (M) Försvaret och PFAS har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för att sanering av PFAS-förorenade områden är exkluderade i Försvarsmaktens rapport, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att efterbehandling av dessa områden ska kunna påbörjas. Regeringen tycker det är viktigt att Försvarsmakten har en hög ambitionsnivå när det gäller att minimera miljöeffekterna av sin verksamhet. Skyldigheten att avhjälpa miljöskador regleras bl.a. i . Vidare framgår det av förordningen med instruktion för Försvarsmakten att Försvarsmakten ska, utöver vad som följer av och i den utsträckning myndighetens resurser medger det, avhjälpa föroreningsskador bl.a. i enlighet med myndighetens inventering av förorenade områden som orsakats av tidigare militär verksamhet. Enligt myndighetens instruktion ska Försvarsmakten, med beaktande av de krav som myndighetens uppgifter enligt instruktionen ställer, ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred. Regeringen ser allvarligt på spridningen av högfluorerade ämnen, s.k. PFAS, i vår miljö. Det var därför regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att till ta fram en handlingsplan för områden som har förorenats av PFAS. I samma uppdrag uppdrog regeringen också åt Försvarsmakten att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder vad gäller förorenade områden samt se över hur myndigheten kan öka takten och hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Av Försvarsmaktens handlingsplan för PFAS-förorenade områden, som redovisades , framgår det bl.a. att Försvarsmakten systematiskt har arbetat med att identifiera och inventera PFAS-föroreningar och genomföra relevanta skydds- och efterbehandlingsåtgärder där det är möjligt. Vidare har undersökningsinsatser gjorts vid ca 70 olika verksamhetsplatser. Försvarsmakten har också initierat ett samarbetsprojekt med försvarssektorn (och ) och () inom vilket eftersöks tekniska och hållbara lösningar för substitution av PFAS-innehållande släckmedel samt reningsmetoder för vatten och efterbehandling av jord och mark. analyserar nu redovisningen från Försvarsmakten som har inkommit.
frs · H8122052 · 2021-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2052 av (V) har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förtydliga att avståndet mellan bostad och arbete inte påverkar rätten till familjeåterförening. Genom lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , infördes ett skärpt försörjningskrav som gäller vid anhöriginvandring. Kravet innebär att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den anhörige och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den anhörige. Enligt utlänningslagen gäller att ett uppehållstillstånd får vägras om man inte har för avsikt att leva tillsammans i . Det är myndigheterna som ansvarar för att tillämpa regelverket och att i varje enskilt fall bedöma om försörjningskravet och andra förutsättningar för att bevilja uppehållstillstånd är uppfyllt. Jag har förtroende för myndigheterna förmåga att tillämpa gällande rätt.