ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112802 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2802 Sanitära olägenheter längs vägarna för transportsektorn av (M) till Infrastrukturminister (S) Parkeringsproblematiken för tunga fordon i både stad och landsbygd har eskalerat, och är det ett stort problem. I min hemkommun ser jag hur tung trafik och större lastbilar parkeras inne i samhällen och på områden där de inte ska vara. Tunga fordon står också parkerade längs vägarna i parkeringsfickor, där det tidigare aldrig förekommit några bilar. Rastplatser såsom i längs är mer eller mindre barrikaderade av fordon, ofta från . De står där inte tillfälligt, utan det är en form av omlastningsplats för att växla fordon inom landet. Som en följd av detta riskerar inte bara en del av platserna att bli en sanitär olägenhet, utan de är det redan. I reportage från medierna har vi kunnat ta del av hur enskildas behov uträttas vid bilar, och det finns vittnesmål om aktiviteter som äger rum på dessa ställen och som polisen inte hinner med att beivra. Rastplatsen vid i mitt närområde har blivit en plats som beskrivs som en sanitär olägenhet. ligger nära kontinenten, och det som inte beivras växer som samhällsproblem i vårt land. Även i våra industriområden krävs översyn, då fler och fler inför zonparkeringsförbud, vilket bidrar det till att den tunga trafiken ställer sig på allmänna vägar i och utanför städerna i stället. I har det byggts transportcenter med exempel i Köge på och på . Det är bevakade stora rastplatser i anknytning till industriområden där tillgång till mat, dusch och toalett kan finnas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att arbeta för att regeringen ska lämna förslag om att bygga bevakade transportcenter liknande de som grannlandet gjort?
fr · H8112803 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2803 Kortare jakttid på ripa av (C) till Statsrådet (S) är det tillåtet att jaga ripa ovanför lappmarksgränsen fram till i och och till i . Regeringens har beslutat att jakten ska ta slut i alla tre länen. Detta beslut ifrågasätts kraftigt av jägarorganisationer och jägare i och . Det som förvånar mest är att regeringen går emot sin egen expertmyndighet, som man annars lutar sig kraftigt emot när beslut ska fattas. hade föreslagit jakt på ripa i hela utbredningsområdet fram till . En månads kortare jakttid på ripa i fjällen gör att en jaktform som bedrivits i generationer i fjällkommunerna i praktiken försvinner. Vi har sett hur regeringen tagit ifrån det så kallade jakt- och viltvårdsuppdraget, vilket orsakat en folkstorm i jägarkåren. Beslutet att korta jakttiden på ripa är ytterligare ett steg mot att begränsa människors sätt att leva och verka i och riskerar att spä på den brist på tillit och förtroende som finns, vilket i sin tur leder till demokratiska klyftor i samhället. Min fråga till statsrådet är: Varför väljer regeringen att i denna fråga gå emot sin egen expertmyndighet, när man aldrig gör det i till exempel rovdjursfrågor?
fr · H8112804 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2804 Regeringens narkotikapolitik av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Statsrådet deklarerade , i sin dåvarande roll som hälsominister, att skulle vara narkotikafritt. Som den uppmärksamma läsaren noterar har 2012 passerats och lämnats nästan bakom oss. sedan löftet framfördes av statsrådet har samma narkotikapolitiska linje förts av statsrådets parti och de regeringar i vilka statsrådet har ingått. Under tio av dessa år har statsrådet varit antingen hälso- eller justitieminister – det vill säga varit ansvarig antingen för vården till narkotikaanvändare eller för repressionerna mot desamma. Det kan här vara relevant att stanna upp och konstatera att det fortfarande finns narkotika i det svenska samhället. Och att detta också var fallet 2012. Det kan förekomma överraskande med tanke på statsrådets löften, men det får ändå konstateras att så är fallet. Enligt statsrådet och statsrådets politiska ledare, statsministern, är det befolkningen i och andra rika kommuner som är den primära orsaken till att statsrådets löften inte infriats. Det måste såklart kännas mycket förargligt. Vetenskapliga källor har i och för sig evidens för en motsatt socioekonomisk profil i narkotikaanvändning än den uppfattning som regeringen bygger sin politik på. Men oavsett detta är det väsentliga såklart att befolkningen i inte har sett till att leva upp till statsrådets tidigare löften. Regeringen må inte lyssna på vetenskapen, men det minsta man kan förvänta sig är väl ändå att befolkningen lyssnar på regeringen! Men som sagt: Så har det inte blivit. Verkligheten är att narkotikaanvändningen har ökat. I vårt grannland har man tagit denna verklighet till sig och utrett hur man skapar en politik där narkotikaanvändning ger så lite skadeeffekter som möjligt för den som missbrukar narkotika och för samhället. Svaret blev avkriminalisering av eget bruk av narkotika och fokus på vård i stället för straff. Samma syn som har på all annan form av missbruk. politik fortsätter utgå ifrån samma linje som statsrådet framförde 2002. Och som inte har fungerat. I SVT:s Agenda framgick tydligt att statsrådet anser att det ska fortsätta så. För att statsrådet tror att det är bäst. Det är statsrådets tro och inte vetenskapens kunskap som styr. är det land i där flest dör av droger. Statsrådets tro har konsekvenser. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister i ministerns roll som ansvarig för rikets lag och rätt: Tänker ministern agera för att se över landets lagar och regler på narkotikaområdet för att säkra att dessa anpassas efter vetenskaplighet och myndighetsrekommendationer?
fr · H8112805 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2805 Långtidsarbetslöshet bland äldre av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt statistik från steg arbetslösheten i åldersgruppen mellan . Siffrorna bör tolkas med försiktighet till följd av att SCB:s statistik genomgår en anpassning till EU:s nya ramlag, men utan att låsa fast oss i decimaler kan vi konstatera att coronakrisen har slagit hårt mot äldres utsikter på arbetsmarknaden. Långtidsarbetslösa äldre ökar markant, och åldersgruppen har betydligt längre inskrivningstider jämfört med yngre åldersgrupper. Arbetsförmedlingen har bedömt att äldre arbetssökande i genomsnitt har svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden och att ålder är en faktor som har stor påverkan på arbetslösas möjligheter att få jobb. Dessutom bekräftar granskning Arbetssökande – regeringens och Arbetsförmedlingens styrning och prioriteringar att äldre arbetssökande löper större risk än unga att fastna i arbetslöshet. Trots denna vetskap avspeglas detta varken i regeringens styrning av Arbetsförmedlingen eller i Arbetsförmedlingens prioriteringar. Mest allvarligt är att många inom åldersgruppen har akademisk utbildning. Svensk arbetsmarknad går därför miste om både kunskap och erfarenhet. Det har inte råd med. De som vill och kan – och de ökar i antal – får inte förhindras att fortsätta i arbetslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stoppa den mycket negativa utvecklingen när det gäller långtidsarbetslöshet bland årsrika?
fr · H8112806 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2806 Covidvaccinering för utlandssoldater av (SD) till Försvarsminister (S) Vid en information från UD, Försvarsdepartementet och Försvarsmakten till utrikesutskottet och försvarsutskottet ställde jag en fråga om huruvida de svenska soldater som tjänstgör i de internationella insatserna ges vaccinering mot covid-19 innan utlandstjänstgöringen. Svaret var att det ges ingen förtur till utlandssoldaterna, utan de får sin vaccinering i enlighet med gällande turordning. Detta är synnerligen anmärkningsvärt, då utlandssoldaterna efter beslut skickas till olika internationella insatser med livet som insats för att tjänstgöra i otroligt utsatta situationer. Att myndigheterna inte då ger dem de bästa grundförutsättningarna är ett fullständigt svek. har Försvarsmakten också riktat krav på att militär som tjänstgör utomlands ska få gå före i vaccinkön och har därför bett regeringen om lov att få vaccinera personal som ska skickas utomlands, vilket är ett högst rimligt krav. Men säger nej till att låta militär gå före. ”Vi ser inte att det här är möjligt för tillfället – det här styrs helt av hälso- och sjukvårdslagen”, säger , avdelningschef för till TV4. Region har däremot gett ett eget klartecken och utfärdat femtiotal doser till Försvarsmakten. Men givetvis bör alla svenska utlandssoldater ges möjlighet till vaccin mot covid-19 innan utlandstjänstgöringen. Av denna anledning vill jag fråga försvarsminister : Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att möjliggöra att våra utlandssoldater ska erbjudas vaccin mot covid-19 innan utlandstjänstgöringen?
fr · H8112807 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2807 Myndigheternas könsbeskrivningar av (SD) till Statsrådet (S) är på många sätt ett tämligen unikt land. Ständigt ser vi förekomsten av problematisering av ord, beteenden eller företeelser. Närapå allting kan problematiseras, inklusive självklarheter, och på många sätt uppmuntras också detta. Könspronomen har ifrågasatts, då en ytterst marginell del av populationen påstår sig känna sig kränkt när dessa används. Detta har föranlett krav som ställts på att inte använda dessa utan i stället använda ord som de menar är könsneutrala. Vidare har vi sett hur 1177 Vårdguiden under fliken ”Språkliga riktlinjer” uttryckligen skriver att ordet kvinna ska undvikas, och man menar att i de fall begreppet normalt används ska det tas bort eller skrivas om i de fall det är möjligt. När så inte är möjligt ska ordet användas men med en hänvisning till en förklaring över vad som menas med ordet kvinna. Att inte använda sig av begreppet kvinna inom förlossnings- och mödravården eller begreppet man i samband med hantering av prostataproblem är närmast löjeväckande. Sorgligt nog finns dock exempel på denna närmast bisarra företeelse. Exempelvis kan vi i skrivande stund läsa om beskrivningen av vad en graviditetspenning är för något på hemsida: ”Graviditetspenning kan betalas ut till en gravid person om hen har ett fysiskt ansträngande arbete eller om det finns risker i arbetsmiljön som gör att hen inte kan arbeta när hen är gravid.” I grund och botten är det inte fel att ifrågasätta språkbruk eller den omgivning vi lever i, men det finns gränser för vad vi kan förvänta oss från myndigheterna. Som i fallet med användandet av orden man och kvinna samt han och hon, torde det finnas betydligt viktigare saker för myndigheterna att hantera. Mot bakgrund avdiskussionen rörande användandet av könspronomen, begrepp som han och hon ellerman och kvinna, önskas statsrådet svara på följande fråga: Avser statsrådet attverka för en förändring av hur myndigheterna använder sig av språket i sinverksamhet eller menar statsrådet att exempel som det vi sett rörandeVårdguidens riktlinjer att undvika begreppet kvinna är tillfredsställande?
fr · H8112808 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2808 Vinterjakt på ripa av (KD) till Statsrådet (S) beslutade regeringen om de nya jakttider som ska gälla från . Dock dröjde det till innan beslutet publicerades i och jakttiderna därmed blev kända. Man kan ha synpunkter på den korta framförhållningen inför det nya jaktåret, då tiderna börjar gälla. Dock vill jag i min fråga rikta mig mot den förkortade vinterjakten på ripa, som direkt skapade många protester då beslutet blev känt. Här har alltså regeringen gått emot yttrande. I och kortas jakttiden med en hel månad ovanför lappmarksgränsen, och i och med en halv månad. Det innebär att den populära vinterjakten i stort sett omöjliggörs eftersom jakten på ripa förbjuds från det att både temperatur, väder och ljusförhållanden blir gynnsamma nog för jakten. I jaktpressen kunde man läsa följande uttalande av Socialdemokraternas landsbygdspolitiska talesperson: ”Det är svårt att argumentera emot en förkortad jakttid. Det är många olika intressen som drivit frågan om kortad jakttid, det är både samiska intressen och naturintresset.” Enligt finns inga biologiska skäl för att förkorta jakttiden. Denna uppfattning bygger på ledande och samlad forskning. Då skälen som ligger bakom detta beslut inte har presenterats vill jag här fråga statsrådet : På vilken grund och med vilket faktaunderlag har beslutet att korta vinterjakten på ripa fattats?
fr · H8112809 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2809 Förlängd ersättning till riskgrupper av (M) till Statsrådet (S) meddelade socialministern att prognosen för när antas nå vaccinmålet har skjutits fram, från till . Enligt tidigare beslut i en extra ändringsbudget har ersättningen till riskgrupper förlängts till . finns inget beslut om förlängning av ersättning till riskgrupper. Vid liknande situationer har regeringens försenade beslut lett till att personer i riskgrupp har stått utan ersättning, vilket skapat en svår ekonomisk situation och oro hos de som drabbats. Det finns ett glapp, dessutom ett tidsmässigt ganska långt, mellan tidpunkten för när ersättningen till riskgrupper upphör och tidpunkten för när , enligt nuvarande prognos, når vaccinmålet. Som läget ser ut just nu finns ett behov av att förlänga ersättningarna till riskgrupperna. Och det är önskvärt att beskedet kommer innan nuvarande ersättningar löper ut. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att ta initiativ för att förlänga ersättningen till riskgrupper, och när kommer besked om detta i så fall?
fr · H8112810 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2810 Ökad övertid i staten under pandemin av (S) till Statsrådet (S) Covid-19-pandemin har lett till kraftigt ökat övertidsarbete för anställda på flera statliga myndigheter som hanterar krisen. Tydligaste exemplet är , där övertiden ökat med 2 till . En stor ökning av övertid har även skett på , Arbetsförmedlingen, MSB, och . Det är självklart att alla som kan och behövs ska bidra under en allvarlig kris. Personer som jobbar statligt gör det ofta just därför att de vill bidra till samhället. har pandemin redan pågått och tröttheten har byggts upp i flera myndigheter. Det riskerar att bli ohållbart utifrån två perspektiv. Det första är arbetsmiljön som påverkas, framför allt om personal inte kan få möjlighet att återhämta sig. Ännu värre om belastningen blir så tung att personal slutar eller blir sjuka och att kompetens därmed försvinner. Det andra är myndigheternas möjlighet att klara sina uppdrag genom krisen. Oavsett ärendemängd åligger det myndigheterna att hantera ärenden rättssäkert, inom en rimlig tid och i enlighet med gällande lagstiftning. I ett läge med kraftigt ökad övertid kan det finnas anledning att se över om det finns behov av mer resurser eller personal. Eftersom pandemin fortfarande pågår, och effekterna av pandemin sannolikt kommer att pågå länge till, är det särskilt viktigt att beakta de anställdas arbetsmiljö och myndigheternas förmåga att hantera sina uppdrag. Våra myndigheter och de anställda i staten har en viktig roll i hanteringen av krisen. när det uppdagas att arbetsmiljön och arbetssituationen på myndigheterna hamnat i en tuff situation behöver vi från politikens sida hörsamma detta. Med anledning av detta vill jag fråga vad statsrådet : Vad gör statsrådet för att säkerställa att de statliga myndigheter som hanterar pandemins effekter klarar sina uppdrag?
fr · H8112811 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2811 Representant i kommitté om rennäringslagstiftningen av i (M) till Statsrådet (S) Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en utredning kommer att tillsättas för att se över rennäringslagstiftningen. Nuvarande rennäringslagstiftning är och behöver bland annat anpassas till dagens samhällsstruktur och till Girjasdomen (NJA 2020 s. 3). En parlamentarisk kommitté kommer att tillsättas, och skickade ut en inbjudan till olika organisationer och myndigheter med möjlighet för dessa att nominera representant i kommitténs expertgrupp. De industrisatsningar, pågående och kommande, som genomförs i är i allra högsta grad något som påverkar renskötseln. I den gröna omställningen händer väldigt mycket i , och mot den bakgrunden är det märkligt att i inte har fått inbjudan att nominera representant i expertgruppen. Hela är renskötselområde, från öarna i skärgården, via skogslandet och upp i fjällvärlden. Av totalt 51 stycken samebyar i återfinns 32 samebyar i . Av dessa 32 samebyar har 8 koncessionssamebyar, och är enda län som har koncessionssamebyar. Att bara ha med en expert från länsstyrelserna, från , bedömer jag vara som ett alltför stort uppdrag för . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att möjliggöra för i att nominera en representant i kommitténs expertgrupp?
fr · H8112812 · 2021-05-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:2812 Ripjakt av i (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om nya tider för jakt som regleras i jaktförordningen. Ändringarna träder i kraft . Bakgrunden till översynen är att regeringen genom jaktförordningen har gett i uppdrag att se över de jakttider som regleras i förordningen och vid behov föreslå ändringar. Detta är den första översyn som har gjorts sedan uppdraget lämnades . Den förra systematiska översynen genomfördes . Jakttiderna är centrala verktyg i arbetet med att förvalta vilt, och hur de utformas påverkar och engagerar många. Processen med att ta fram nya jakttider innefattar att inhämta ny kunskap och att ge berörda aktörer möjlighet att påverka arbetet. Stick i stäv med förslag beslutade regeringen att ändra i jaktförordningen så att jakttiden på ripa kortades ordentligt. ska jakten avslutas i stället för . Dessutom ska älgjaktpremiären tidigareläggas vilket delvis kommer att trycka undan möjligheterna till ripjakt inledningsvis på säsongen. Regeringens beslut leder i praktiken till att en jaktform med långa och starka traditioner i och fjällkommuner försvinner. är det tillåtet att jaga ripa ovanför lappmarksgränsen fram till i och och till sista februari i . Regeringens beslut innebär att jakten tar slut i alla tre länen. Alla som bor i norra vet att fram till är förhållandena så dåliga att det i praktiken är omöjligt att jaga på fjället och att det i praktiken innebär att vinterjakten på ripa kommer att försvinna Indirekt så påverkas även inledningen på ripjakten, då älgjaktspremiären brukar resultera i att marker där ripjakt bedrivs avlyses. Med den nya fasta jaktstarten på älg kommer fågeljägare potentiellt sett att tappa upp till en veckas jakt på ripa under första delen av jakttiden. Regeringens egen expertmyndighet, , som vid behov ska föreslå ändringar av jakttider till regeringen, kom fram till att det inte fanns några anledningar att ändra jaktslutsdatum för ripor. skriver i sitt förslag på jakttider: ”Ripor är anpassade till ett hårt vinterklimat och har möjlighet att söka sig till nya platser om förhållanden visar sig för kärva, till exempel om födotillgången är begränsad. finner baserat på ovanstående inte att det finns några sådana hinder för att jaga dal- och fjällripa fram till över ripornas hela utbredningsområde.” Slutligen visar forskningen tydligt att det inte finns biologiska skäl att korta jakten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken analys ligger till grund för att statsrådet gör en annan bedömning än i fråga om slutdatum för ripjakt?
fr · H8112813 · 2021-05-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2813 direktiv av (M) till Näringsminister (S) ”Vi har arbetat fram vår nya strategi ”, säger styrelseordförande i en intervju med . Eftersom äger av den svenska skogsmarken och är största skogsägare får bolagets strategi stor påverkan på den svenska naturen som helhet och är därför av yttersta vikt. Min undran är därför om denna nya strategi har utvecklats på initiativ av bolaget självt eller om det har givits nya direktiv från regeringens sida kopplat till strategiutvecklingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Har ministern givit, eller ämnar ministern ge, nya direktiv till som berör bolagets nya strategi?
fr · H8112814 · 2021-05-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2814 Våldet i våra fängelser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) visade TV4 hur flera vakter på Tidaholmsanstalten blev attackerade av en intagen fånge. Fångvaktaren fick skador som resulterade i en sjukskrivning . Läget på landets anstalter är ansträngt, och regeringen behöver omgående både se över säkerheten och bygga fler fängelseplatser. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att öka säkerheten på landets fängelser?
fr · H8112815 · 2021-05-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2815 Tulltjänstemännens rätt att bära tjänstevapen av Boriana (M) till Finansminister (S) I en rapport från (polisens nationella operativa avdelning) granskas den storskaliga narkotikasmugglingen till . smugglas det in narkotika, merparten via godstrafik över . Enligt omsätter verksamheten 10–. Det är uppenbart att mäktiga kriminella ligger bakom och att de är beredda att göra precis vad som helst för att försvara sina inkomster. Att smugglingen tillåts ske i så stor skala är ett tecken på att har för få tulltjänstemän och att dessa har otillräckliga befogenheter. En tydlig och utökad möjlighet att bära tjänstevapen skulle ge tulltjänstemännen ett bättre skydd och trygghet i deras arbete med att bekämpa den organiserade kriminaliteten vid gränser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tulltjänstemän ska kunna försvara sig mot beväpnade angripare?
fr · H8112816 · 2021-05-12 00:00:00 — Fråga 2020/21:2816 agerande mot kritiker av (SD) till Socialminister (S) Debatten har gått het kring den svenska coronastrategin, och såväl som regeringens agerande har debatterats och kritiserats kraftigt – såväl i som utomlands. Intresset härstammar sannolikt från att urskilt sig internationellt sett till hur vi valt att tackla pandemin. Denna fråga syftar inte till att utgöra en del i vare sig den debatten eller kritiken. Vad som däremot uppmärksammats i närtid, och vilket tål att kritiseras, är hur () återkommande valt att anmäla enskilda medborgare till Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB). Samnytt rapporterade om hur FHM:s presschef etablerade kontakt med MSB:s enhet för skydd mot informationspåverkan. Därefter rapporterar FHM:s presschef regelbundet in medborgare som påstås ha varit kritiska till regeringens coronastrategi till säkerhetstjänsten – detta enligt de offentliga mejl som Samnytt begärt ut. Syftet med inrapporteringen av enskilda medborgare till säkerhetstjänsten tycks ha varit att FHM ville ha ”stöd” från MSB för att hantera ”en förhöjd risk att främmande makt använder läget för att spä på oro via informationspåverkan” – som det uttrycks i ett av mejlen. Bland de medborgare som rapporterats in till MSB av FHM som misstänkta agenter för främmande makt återfinns en av Samnytts egna journalister som vid tillfället rapporterat kritiskt om FHM:s agerande att välkomna hem en svensk från . Journalisten i fråga har inte försökt dölja sin identitet eller på annat sätt väckt skäliga misstankar kring att hon egentligen bedrev informationspåverkan för en annan stat. Att FHM anmält vanliga medborgare till MSB och direkt eller indirekt beskyllt dem för att vara agenter för främmande makt när de i praktiken endast vågat yppa kritik mot regeringen och/eller FHM är direkt anmärkningsvärt. Det vore en oroväckande samhällsutveckling ifall kritik mot regeringen likställs med informationspåverkan från främmande makt och journalister som vågar granska regeringen rapporteras in till MSB. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder utifrån den nu uppkomna informationen rörande att FHM regelbundet rapporterat in svenska medborgare till MSB?