ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112686 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2686 Avgiften på för virkesupplag av (M) till Infrastrukturminister (S) tog bland annat följande beslut som behandlades i betänkande /20:TU1: ”Bifall till utskottets initiativ till tillkännagivande om att regeringen bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg.” Så här står det fortfarande på : ”Avgift för prövning av ansökan om upplag inom vägområde för allmän väg är och ska betalas innan ansökan handläggs. Avgiften omfattar handläggning av ärendet och återbetalas inte, även om det blir avslag på ansökan. Hur du gör inbetalningen framgår av den bekräftelse som du får om att vi har mottagit din ansökan.” har det gått tog beslutet, och fortfarande har inte regeringen agerat och åtgärdat problemen med tillståndssökningarna och avgifterna på . Det är nonchalant både mot landets skogsägare och att ingenting har åtgärdats enligt tillkännagivandet, trots att det borde vara välkänt att åtgärderna förväntades bli genomförda skyndsamt. när våren och sommaren kommer ökar granbarkborreangreppen igen. kan skogsägare på grund av granbarkborren vara tvingade att avverka ett mindre antal träd och köra ut dem från skogen för leverans. Att lägga ut små travar där intäkterna inte ens täcker den avgift som man nu tvingas betala in till är ju helt orimligt. Dessa avgifter är ett hån mot alla på landsbygden och deras behov av att kunna använda vägarna för sina virkesleveranser. Den förra frågan jag ställde till ministern var och rörde då om avgiften skulle tas bort . Ministern svarade då att ärendet bereddes på , men med facit i hand ser vi nu att avgiften fortfarande inte är borttagen, och har det gått beslutet togs. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta bort handläggningsavgiften på för virkesupplag utmed allmän väg?
fr · H8112687 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2687 Skogsreservaten av (M) till Statsrådet (S) är beroende av tillväxten av och avkastningen från våra skogar; det ger vårt land många jobb och stora exportintäkter. uttrycker flera av större skogsindustrier en rädsla över att våra skogsråvaror inte kommer att räcka till , vilket kan påverka investeringsviljan i . När avser att bilda ett nytt naturreservat så har man ju ofta en anledning till det, och man vill att detta reservatet ska skötas, bevaras och skyddas på ett speciellt sätt. Det görs för att skydda eller bevara en unik miljö eller för att bevara den biologiska mångfalden i det tänkta reservatet. Men det händer ju ibland att skogen eller det avsatta reservatet inte utvecklas som man trodde eller förutspådde. Efter så kanske inte reservatet eller delar av reservatet är lika beskyddandsvärt som det var eller som man trodde det skulle bli. Bränder och stora angrepp av granbarkborrar kan ju förstöra stora delar av det bevarandevärde reservatet har. Stora ytor i reservatet kan ju bli mindre värda att beskydda som ett reservat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ till att ompröva reservat eller delar av reservat och återföra dessa delar av ett reservat till normal skogsproduktion igen om bevarandevärdet har minskat?
fr · H8112688 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2688 Krisstöd till företagare som varit föräldralediga av (V) till Finansminister (S) I betänkande 2020/21:FiU38 föreslog finansutskottet bland annat att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ”bör åtgärda vissa brister i befintliga krisstöd för enskilda näringsidkare. Det handlar för det första om att regelverket bör göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader”. Kammaren biföll utskottets förslag. Förslaget har sin bakgrund i att personer som har sin försörjning genom en enskild firma och som under det föregående årets jämförelsemånader varit föräldralediga eller sjukskrivna i många fall inte kunde ta del av krisstöden. Den statiska regleringen av jämförelsemånaderna hindrade därigenom annars väl fungerande företag att få hjälp med att övervintra pandemin. Utskottet ansåg därför att regelverket bör göras mer flexibelt när det gäller jämförelseperiod för enskilda näringsidkare som har varit föräldralediga eller sjukskrivna under det föregående årets jämförelsemånader. Regeringen har besvarat tillkännagivandet genom att ändra förordningen (2021:143) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för –enligt följande: ”Om den enskilda näringsidkaren fått föräldrapenning eller sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken under sammanlagt mer än kalenderdagar under den referensperiod som avses i andra stycket får i stället stödperiodens motsvarande månader 2018 utgöra stödperiodens referensperiod (alternativ referensperiod).” Det betyder i praktiken att man måste ha fått föräldrapenning tre och en halv dag för att omfattas av förändringen i regelverket. Enskilda näringsidkare som inte omfattas av det ändrade regelverket eftersom de har tagit ut föräldrapenning har hört av sig till . Frågan är om detta var avsikten med utskottets tillkännagivande och regeringens ändring av förordningen, eller om regeringen analyserade effekterna av den gräns den satte i förordningen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister :' Avser ministern ta några initiativ för att åtgärda de brister i förordningen (2021:143) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för –som beskrivs ovan?
fr · H8112689 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2689 Biståndet till av (V) till Statsrådet (MP) Sedan militärjuntan i genomförde en statskupp har omkring 750 människor dödats av säkerhetsstyrkor i landet. Över 3 000 har blivit arresterade för att ha protesterat mot militär och polis, i hopp om att ska återvända till demokrati. Regeringen valde att strypa bilaterala biståndspengar till statliga institutioner i landet strax efter militärkuppen, vilket anser är nödvändigt. Regeringen meddelade också en ändring av strategin för utvecklingssamarbetet med för perioden –2022. Inom en sådan strategi är det avgörande att stöd inte på något sätt når statliga institutioner som kontrolleras av militären, varken från bilateralt eller multilateralt bistånd. Militären i , Tatmadaw, är djupt integrerad inom näringslivet genom en rad olika verksamheter – inte enbart inom landet utan även i andra delar av . I utrikesmagasin Konflikt från beskrivs hur till och med svenska företag investerar i affärsverksamheter och företag som kontrolleras av Tatmadaw. Förutom det bilaterala går även bistånd till genom multilaterala institutioner. En viktig sådan är Asiatiska () som meddelade att de avbryter sitt stöd till staten i . Däremot fortsätter ADB att stötta projekt i som stora delar av civilsamhället varnar för fortfarande går till företag som militären kontrollerar. har ett stort ansvar att försäkra sig om att svenskt bistånd inte på något sätt finansierar en militär som förgriper sig på sin egen befolkning, bryter mot mänskliga rättigheter och försöker inrätta en militärdiktatur. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att försäkra att det svenska biståndet, såväl det bilaterala som multilaterala, inte når militär eller dess affärsverksamheter?
fr · H8112690 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2690 Eftersatt vägunderhåll av (V) till Infrastrukturminister (S) I finns mycket eftersatt vägunderhåll och därmed är många vägar i väldigt dåligt skick. Det försvårar och fördyrar livet för många. Det blir svårt att pendla till jobbet då spåren i vägen är så djupa att bilen riskerar att slå i och därmed gå sönder. fördröjs om det skulle hända en olycka eller om någon skulle bli allvarligt sjuk. Bilar slås sönder, men när de drabbade kontaktar får de veta att budgeten inte medger det underhåll som behövs. Enligt tidningsuppgifter har drabbade fått rådet att byta bil eller flytta när de har sökt hjälp. Det handlar om väg 688 mellan , och där delen mot Arbråhållet verkar vara i sämst skick. De som bor längs mellan , och i kräver ingen lyxväg, de kräver inte ens asfalt längs hela vägen, men de kräver en väg som dräneras och underhålls och är farbar året runt. De vill kunna bo kvar och sätta ned sina bopålar där. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att göra , det vill säga väg 688 mellan , och i , farbar året runt?
fr · H8112691 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2691 En svensk myndighet i miljardaffär med av (SD) till Statsrådet (S) kunde vi noga följa händelserna kring det riggade valet i – folket som tröttnat på förtryck och därför valde att protestera mot diktaturen, sorgligt nog med föga resultat. De slogs brutalt ned av diktatorns säkerhetsstyrkor som fortfarande har kontroll över landet. Även om menar på att regeringen varit alltför långsam och försiktig med åtgärder gentemot diktaturen torde det ändå råda en bred samsyn kring att nuvarande styre inte är legitimt. välkomnar därför att biståndet till de statliga aktörerna i har frysts och att man står bakom EU:s handelssanktioner mot landet. Vad som dock är anmärkningsvärt är de nya uppgifter som framkommit i TV4:s program fakta. När det statssanktionerade grova våldet mot den fredliga demokratirörelsen i landet var som allra mest brutalt visar det sig att en myndighet, , valde att stötta en miljardaffär som gynnar den belarusiska diktaturens energibolag. Den svenska myndigheten står därmed som garant för att beviljas lån (för att köpa svenska gasturbiner) från i detta fall en tysk bank. Om lånekostnaderna inte betalas av diktaturen står med andra ord den svenska myndigheten för kostnaderna, en lånegaranti värd . Det är, milt uttryckt, häpnadsväckande att en svensk myndighet samverkar med en regim som brutalt slår ned sina demokratisökande medborgare, godtyckligt fängslar oskyldiga samt utsätter politiska fångar för omfattande tortyr. Att den senaste lånegarantin utlovades så sent som gör det hela extra allvarligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på de uppgifter som framkommit i Kalla fakta, hur har det kunnat ske och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta?
fr · H8112692 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2692 Förlängd avbetalningstid på lån av (SD) till Finansminister (S) Coronapandemin har som bekant inneburit enorma ansträngningar för svenska småföretagare, en grupp som är livsviktig för att samhället och välfärden över huvud taget ska fungera. För flera av dessa är i princip samtliga tidigare buffertar tömda, och de har tvingats bli varse ytterst begränsade möjligheter till nya lån. I detta läge har lån från företagarnas eget skattekonto kommit att bli ett sätt att klara situationen i avvaktan på besked från andra stödinsatser. Det ligger naturligtvis i regeringens intresse att rädda så många småföretagare som möjligt från konkurs. Det borde även ligga i regeringens intresse att genom stimulans möjliggöra förutsättningar för en rejäl återstart efter pandemin. Av den anledningen borde behovet av förlängd avbetalningstid på lånade medel från skattekontot tas i beaktande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan vi förvänta oss att ministern verkar för att förlänga småföretagarnas återbetalningstid på lån från skattekontot eller på annat sätt underlätta för aktörer som till följd av pandemin har små eller inga buffertar?
fr · H8112693 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2693 Techjättarnas censur av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Tråkigt nog är vi flera som kan konstatera att frågan om techjättarnas censur plötsligt blir aktuell igen. Journalisten och författaren fick sitt Twitterkonto nedstängt på grund av ”misstänkt suspekt aktivitet”. I en krönika på kommenterar den profilerade journalisten stängningen med att ingenting suspekt kommer från hennes konto då det används för att posta länkar till svenska och utländska artiklar, kommentarer samt frågor till andra Twitteranvändare om exempelvis nyhetshändelser, politik, samhälle, kriminalitet och journalistik. Hon tydliggör också att kontot närapå enbart används i jobbsyfte. framkommer det att den mediestödsberättigade nyhetskanalen 24:s helt utan förklaring har stängts ned. Kanalen är en av de största i med över 10 miljoner visningar. Dessa två färska nedstängningar från monopolliknande aktörer bekräftar behovet av att återkommande se över skyddet av yttrandefriheten. För undertecknads del spelar det föga roll om Bjurwald eller Exakt 24 stängs ned. Jag följer inget av dessa konton som båda på olika sätt präglas av åsikter väsensskilda från de jag har. Det är dock ett problem när viktiga samhällsaktörer som dessa tystas, till synes dessutom helt utan någon rimlig anledning. Som Bjurwald skriver är det ”någonting djupt osunt i att ett företag som Twitter får diktera formen för hur vi uttrycker oss”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på det faktum att it-jättar som har en monopolliknande ställning kan censurera viktiga samhällsaktörer, och kan vi förvänta oss åtgärder från ministerns sida i syfte att, inte minst på nätet, ytterliga stärka yttrandefriheten?
fr · H8112694 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2694 Svenska skattepengar till diktaturer av (M) till Statsrådet (S) beviljade den svenska exportkreditnämnden en garanti motsvarande knappt 2 miljarder för en exportförsäljning av gasturbiner till det statliga energibolaget . har avbrutit samtliga utbetalningar av bistånd till statliga aktörer i efter det exempellösa våld som drabbade i allt väsentligt fredliga demonstranter och demokratiaktörer efter valet – ett val som enligt samtliga seriösa bedömare var riggat av den sittande presidenten . har också ställt sig bakom EU:s handelssanktioner mot landet. Men , när våldet i kanske var som hårdast, beslutade EKN att stödja en affär som uppenbarligen gynnar den sittande diktaturen. För envar är det inte svårt att förstå att statliga bolag är verktyg i regimens hand. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att EKN och därmed svenska skattepengar ska bidra till att stötta statliga bolag styrda i diktaturer, och avser ministern att agera för att det inte ska upprepas?
fr · H8112695 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2695 Finansiering av en ny fast förbindelse över av (M) till Infrastrukturminister (S) Svenska och danska Vejdirektoratet och Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har tillsammans utrett möjligheterna till en ny fast förbindelse över . Utredningen har pågått (2018–2020) och har medfinansierats av Interreg Öresund-Kattegat-Skagerrak. Uppdraget delades ut av den svenska och den danska regeringen. Utredningen skulle se över möjligheterna till en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse för persontrafik och har överlämnats till de båda regeringarna. Finansieringen av en ny fast förbindelse över framförs emellanåt som ett hinder. Som bakgrund saknas ofta det faktum att den nuvarande fasta förbindelsen, , är brukarfinansierad. Byggandet av förbindelsen finansierades med lån som betalas av med intäkter från brotrafiken. kostade enligt beräkningar att bygga. Avkastningen ett normalår som 2019 är . Finansieringen kan dock ske på olika sätt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på möjligheten att svenska staten tillsammans med andra aktörer som medfinansiärer ensam finansierar en ny fast förbindelse över i utbyte mot att finansiärerna också ensamma får intäkterna?
fr · H8112696 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2696 Godstågskapaciteten över av (M) till Infrastrukturminister (S) En ny fast förbindelse över ökar tillgängligheten mellan och och innebär nya möjligheter för pendlare, fritidsresenärer och transporter av godstrafik på väg mellan de två länderna. Svenska och danska Vejdirektoratet och Transport-, Bygge- og Boligstyrelsen har tillsammans utrett möjligheterna för en ny fast förbindelse över . Utredningen har pågått (2018–2020) och har medfinansierats av Interregprogrammet Öresund-Kattegat-Skagerrak. Uppdraget delades ut av den svenska och den danska regeringen och ser över möjligheterna både för vägförbindelse och för kombinerad väg- och järnvägsförbindelse för persontrafik. Den strategiska analysen omfattade väg- och persontågstrafik. På lång sikt, efter 2050, uppstår även behov av ökad godstågskapacitet över . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att tillsätta en utredning som lämnar förslag på hur godstågskapaciteten över kan utökas på lång sikt?
fr · H8112697 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2697 En ny fast förbindelse över av (M) till Infrastrukturminister (S) är viktigaste tillväxtregion, vilket gör att infrastrukturen spelar en avgörande roll. Med har och växt sig starkare som en region där integrationen koncentrerats kring och sydvästra . En fast förbindelse mellan och binder ihop hela regionen och bidrar till en ökad konkurrenskraft för hela . Den svenska och danska regeringen har utredning mottagit resultat och analys av möjligheterna för en ny fast förbindelse över . Detta uppdrag gavs till svenska och danska Vejdirektoratet och Transport-, Bygge- og Boligstyrelse. Analysen utgör en bra grund för fortsatt arbete för en förbindelse mellan och . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att få till stånd en lokaliseringsutredning tillsammans med den danska regeringen?
fr · H8112698 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2698 och utrikespolitiska linje av (M) till Utrikesminister (S) beviljade , , en garanti motsvarande knappt 2 miljarder för en exportförsäljning av gasturbiner till det statliga energibolaget . har avbrutit samtliga utbetalningar av bistånd till statliga aktörer i efter det exempellösa våldet som drabbade de i allt väsentligt fredliga demonstranter och demokratiaktörer efter valet . Ett val som enligt samtliga seriösa bedömare var riggat av den sittande president . har också ställt sig bakom EU:s handelssanktioner mot landet. Men , när våldet i kanske var som hårdast, beslutade EKN att stödja en affär som uppenbarligen gynnar den sittande diktaturen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det är förenligt med utrikespolitiska linje och EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska ståndpunkt att genom exportkrediter stödja diktaturen i , och om inte, avser ministern att agera för att detta inte sker igen?
fr · H8112699 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2699 Avskrivningsregler för fastigheter på landsbygden av (M) till Statsrådet (MP) Det råder bostadsbrist i huvuddelen av kommuner. Det finns en rad skäl till de allvarliga problem som råder på bostadsmarknaden. Ett problem är att det är svårt för privatpersoner att få banklån för att bygga nya bostadshus på landsbygden. Skälet är oftast att produktionskostnaden för hus på landet är högre än marknadsvärdet. Det innebär att värdet på nybyggnationen när den väl är färdigställd måste avskrivas. Det medför att bankerna ofta inte är villiga att bevilja några lån för detta syfte. I praktiken leder detta till att det helt enkelt ofta saknas förutsättningar för att bygga nya hus på landsbygden, vilket ytterligare driver på urbaniseringen av . har haft i uppdrag att ge förslag på hur byggande av hus på landsbygden kan finansieras med ett bättre resultat. Myndigheten har bland annat föreslagit att ett topplån från staten med en högre ränta än bankernas marginalränta ska erbjudas. Det återstår dock att se om denna åtgärd blir verkningsfull. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några andra åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för att bygga bostäder på landsbygden?
fr · H8112700 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2700 Ett erkännande av folkmordet av Boriana (M) till Utrikesminister (S) I samband med 106-årsdagen av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker twittrade utrikesminister om ”massövergreppen 1915”. Med tanke på att det finns ett tillkännagivande i om att erkänna folkmordet, ett riksdagsbeslut som Socialdemokraterna stödde, ter sig utrikesministerns uttryck både respektlöst och förminskande. Det kan också konstateras att under valrörelsen lovade att driva frågan om erkännande av folkmordet i det fall Socialdemokraterna vann valet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att uppfylla statsministerns vallöfte samt följa tillkännagivande, som drevs igenom med stöd av Socialdemokraterna, om ett erkännande av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker som folkmord?
fr · H8112701 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2701 Efterlevandestöd till samhällsbärare av (M) till Försvarsminister (S) Det finns människor i vårt land som är beredda att ställa upp varje minut dygnet runt, året runt, oavsett om det är , eller . De finns där när det uppstår tillbud och olyckor i form av eldsvådor, trafikolyckor, drunkningar, skogsbränder, översvämningar och stormskador. De finns där redo att skydda oss från främmande makt, inre hot och dolda hot likt terrorism. De finns där i trafiken, i gänguppgörelsernas stridigheter, i narkotikatillslagens och kriminalitetens kärna och de finns där i främsta ledet och tröstar, bistår, hjälper och tar om hand det liv som finns och, när det värsta inträffar, det liv som fanns. De utbildar sig för tänkbara och otänkbara scenarion, de anpassar sig snabbt efter beslut och förändrar arbetssätt efter ny utrustning och nya rutiner, de tillser att de är i god fysisk form för att orka med den arbetsbelastning de kan komma att utsättas för och parallellt arbeta med olycksförebyggande och brottsförebyggande ute i vårt samhälle. Dessa samhällsbärare brukar gå under samlingsnamnet blåljuspersonal och militär personal. De har en lön som lämnar mycket att önska, och de har i många fall ett akut behov av flera kollegor. De lämnar varje arbetsdag sin familj för att gå till ett arbete där de riskerar sitt liv för att hjälpa oss andra. Den oron lär sig familjen att hantera, att leva med. Men när den värsta tänkbara olyckan sker och dödsfall i tjänst inträffar finns ett efterlevandeskydd som inte svarar upp mot den risk dessa människor i sin tjänst tar för oss andra. För att den efterlevande, sörjande familjen ska kunna bo kvar i huset och betala räkningarna med endast en inkomst den efter ett dödsfall behövs oftast insamlingar från kollegor och andra som bistår med ekonomisk hjälp. Alla kollegor vet att systemet fallerar, och insamlingen sker nästan per automatik. Så ska det inte behöva vara, samhället ska ställa upp så som de har ställt upp för samhället, och därför behövs en översyn av efterlevandeskyddet hos personal inom räddningstjänst, polis och militär personal som förolyckas i tjänst. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att efterlevandeskyddet bättre ska skydda de efterlevande vid dödsolyckor för blåljuspersonal och militär personal i tjänst?
fr · H8112702 · 2021-04-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:2702 bristande tillgång till mobiltelefoni av (C) till Statsrådet (S) Post- och mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2020 visar att yttäckning för mobiltelefoni lämnar en hel del i övrigt att önska. Det förekommer återkommande rapportering om bristfällig mobiltelefonitäckning som skapar irritation, oro och otrygghet hos berörda invånare över möjligheterna att allt från att ha en normal kommunikation till att vid behov nå räddningstjänst, polis och ambulans. senast har byborna i , väster om , uppmärksammat de stora problemen. har bybor i , övre Vitådalen och Teuger slagit larm om dålig mobiltäckning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att den nuvarande ordningen är tillfredsställande och att de befintliga möjligheterna för PTS att bevilja bidrag som kan förbättra mottagningen är ändamålsenligt utformade?