ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121228 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1228 av (M) Läkemedelsförsäkring av Modernas vaccin har frågat mig om jag står fast vid att staten kommer att erbjuda ett försäkringsskydd för vacciner levererade av företag som inte tecknat en försäkring hos Läkemedelsförsäkringen, och när regeringen avser att i så fall lägga fram ett skarpt lagförslag om det. Regeringen har varit tydlig med att staten kommer att stå för ersättningen vid skada på grund av vaccin mot covid-19, i de fall ett vaccin inte omfattas av Läkemedelsförsäkringen. Skyddet ska ligga på samma nivå som för vaccin som är med i försäkringen. Inför att regeringen gav besked om detta förde regeringen även en dialog med i i frågan om att staten ska stå för ersättning. Lagförslaget om försäkringsskydd bereds inom . Förslaget ska remitteras och läggas på bord . Fram till dess att den nya lagen finns på plats hänvisas till att regeringen gav Kammarkollegiet i uppdrag att teckna överenskommelse med om skadereglering och ersättning för läkemedelsskador som till följd av vaccinering mot covid-19 med sådana läkemedel som inte redan ingår i Läkemedelsförsäkringen. Försäkringsskyddet gäller från den tidpunkten då vaccineringen inleds. Jag vill framhålla att använder enbart vacciner som är godkända och den enskilde ska inte behöva tänka på om det finns försäkringsskydd som gäller för varje enskilt vaccin. Alla vacciner mot covid-19 kommer att omfattas av ett försäkringsskydd.
frs · H8121229 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1229 av (M) Den nya skatten på restaurangbranschen har frågat mig om jag har för avsikt att avstå från att införa den nya planerade skatten på engångsartiklar givet den mycket svåra situationen för hela kafé- och restaurangbranschen. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna, och Liberalerna anges att en skatt eller avgift ska införas på engångsartiklar. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning, som lämnade sina förslag i betänkandet Skatt på engångsartiklar (SOU 2020:48). Utredningens betänkande har remitterats. Remisstiden löpte ut . Betänkandet – och inkomna remissynpunkter – bereds inom .
frs · H8121230 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1230 av Boriana (M) Förbud mot oregistrerade kontantkort Boriana har frågat mig om jag avser att initiera en lagändring som helt förbjuder oregistrerade kontantkort. När mobiltelefoner förekommer i samband med brottslig verksamhet är det oftast oregistrerade och anonyma kontantkort som används. Det gör att polisen riskerar att gå miste om viktig och ibland avgörande information för att kunna utreda brottslighet. fick en utredare i uppdrag att lämna förslag till regler om en skyldighet att registrera uppgifter om abonnemang för kontantkort. Syftet var att göra uppgifterna tillgängliga för brottsbekämpande ändamål och därmed underlätta de brottsbekämpande myndigheternas arbete, särskilt i kampen mot allvarligare brottslighet. Utredaren lämnade sina förslag (Ds 2020:12). Utredaren anser att de brottsbekämpande myndigheterna har ett påtagligt behov av uppgifter om vem som innehar kontantkort och att en skyldighet att registrera sådana uppgifter skulle främja brottsbekämpningen. Utredaren föreslår bl.a. att mobiloperatörer ska vara skyldiga att registrera uppgifter om den som har ett kontantkortsabonnemang och att en identitetskontroll ska göras i samband med registreringen. Registreringsplikten föreslås omfatta såväl nya kontantkort som sådana som redan har tagits i bruk. Förslagen har varit ute på remiss och remisstiden gick ut . Utredarens förslag bereds inom .
frs · H8121231 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1231 av (SD) Militärt samarbete med har frågat mig hur jag ser på möjligheten att utveckla och stärka de militära kontakterna mellan och . har, precis som övriga EU-länder, erkänt och följer den så kallade ett-Kina-politiken. Det betyder att vi inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. Med detta sagt vill jag understryka att är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Från regeringens sida vill vi fortsätta att utveckla förbindelserna med . Förutsättningar till utökat utbyte mellan och finns inom exempelvis handel, forskning och kultur. Regeringens utgångspunkt är att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet. Detta gäller också . Både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer.
frs · H8121232 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1232 av (SD) Regleringen av drönare inom transportområdet har frågat mig hur jag och regeringen tänker säkerställa att vi har en lagstiftning som håller jämn takt med den teknologiska utvecklingen och tjänsteutvecklingen vad gäller drönare. Drönare har blivit ett stort och viktigt inslag i luftfarten och området präglas av en snabb innovationstakt. Att den nya drönartekniken har många positiva användningsområden är något regeringen också konstaterat i den svenska flygstrategin. Stor potential finns både för tjänsteleverantörer, svenska tillverkare och användarna inte minst vad gäller att ersätta bemannad luftfart eller andra trafikslag. Det är viktigt med regelverk som stödjer den utvecklingen och de möjligheter som drönartekniken innebär, som säkerheten inte får åsidosättas. Transportstyrelsen redovisade på uppdrag av regeringen ett viktigt kunskapsunderlag om obemannade luftfartyg som bl.a. innehåller en beskrivning av användningen av drönare i och en analys kring utvecklingsområden och utmaningar i förhållande till användningen av drönare . trädde nya EU-gemensamma regler för drönare ikraft. Ramarna för dessa beslutades , varefter mer detaljerade regler, exempelvis rörande ålderskrav, hur man får flyga en drönare och krav på drönarkort och registrering m.m., beslutades . Regeringen har beslutat om ett flertal nationella bestämmelser som kompletterar EU-reglerna. På EU-nivå pågår ett fortsatt regleringsarbete avseende drönarflygningar i den certifierade kategorin samt visst genomförandearbete kring tillämpningen av de redan beslutade reglerna för flygningar i den öppna och specifika kategorin. En viktig pågående EU-förhandling är också regleringen kring U-space, ett koncept av tjänster och förfaranden som ska stödja en säker och effektiv tillgång till luftrummet för ett stort antal drönare. Utöver själva regelutvecklingsarbetet är givetvis ett flertal av regeringens myndigheter aktiva i främjandet av forskning och utveckling av drönartekniker samt själva användare av denna teknik i sin myndighetsutövning. Själv besökte jag Demodagarna i där 23 projekt inom projektparaply Drönare för individ och samhälle praktiskt demonstrerade sina lösningar. Jag deltog också vid största drönarkonferens , och kan konstatera att utvecklingen och tillämpningen av nya tekniker och innovationer inom drönarområdet är en viktig del i arbetet med att kunna klara många av de samhällsutmaningar vi står inför. Jag vill understryka vikten av att vi gör detta regelarbete gemensamt inom EU – den inre marknaden är helt nödvändig för att få upp volymen på drönarbranschen och utveckla och tillämpa drönartekniken säkert och effektivt.
frs · H8121233 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1233 av (SD) Omförhandlingen av Sverigeförhandlingen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att kostnaden avseende utbyggnad av kollektivtrafiken för kommuner och regioner inte ska bli oskälig. kom rapporter om kostnadsfördyringar i de tunnelbaneutbyggnader som Region är ansvariga för. Det framkom önskemål om ett statligt engagemang för att möta behovet av ytterligare finansiering. Mot den bakgrunden har regeringen utsett en förhandlingsperson med uppdrag att ingå överenskommelser med berörda parter om en hantering av de ökade kostnaderna. Förhandlingsresultatet ska redovisas till . Ansvaret för att föra förhandlingar med Region och berörda kommuner ligger på den av regeringen utsedda förhandlaren.
frs · H8121234 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1223 av (SD) Rymningar från rättspsykiatriska kliniker samt svar på fråga 2020/21:1234 av (M) Rymningar från rättspsykiatrisk vård har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att hindra att dömda brottslingar med enkelhet kan avvika från rättspsykiatriska kliniker och begå nya mord. Vidare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skärpa säkerhetsrutinerna för dömda mördare. Det är avgörande för förtroendet för rättssamhället att påföljder verkställs på ett säkert sätt. Detta gäller all verkställighet, inte bara inom ramen för den rättspsykiatriska vården. Säkerheten får inte äventyras, som de dömdas rättigheter behöver tillgodoses. Det är givetvis inte acceptabelt att personer som vårdas inom rättspsykiatrin begår våldsdåd. Detta är lyckligtvis mycket ovanligt. Det är de rättspsykiatriska klinikerna själva, genom chefsöverläkaren, som fattar beslut om patientens möjligheter att vistas utanför sjukvårdsinrättningens område. I fall likt detta, när den rättspsykiatriska vården är förknippad med särskild utskrivningsprövning, ska beslutet även underställas Förvaltningsrätten. Min bedömning är att det finns rigorösa rutiner för hur detta ska hanteras. Den sjukdomshistorik och det våldskapital som patienterna vid dessa kliniker uppvisar innebär dock att de rättspsykiatriska enheterna kontinuerligt behöver arbeta målmedvetet med det säkerhetshöjande arbetet på flera fronter. Detta inbegriper rutiner och riskbedömningar vid vistelser utanför vårdinrättningens område eller permissionsgång. Den händelse som har inträffat är djupt tragisk och det är viktigt att den inte upprepas. Avslutningsvis vill jag nämna att jag inte delar bild av att kriminaliteten frodas som aldrig förr i eller hans beskrivning av regeringens arbete mot kriminaliteten. Tvärtom har regeringen haft en mycket hög reformtakt när det gäller brottsbekämpningen. Detta arbete kommer att fortsätta och inbegriper stora och långsiktiga satsningar för ett tryggare . Satsningen mot 10 000 fler polisanställda ligger fast. Det har funnits så många poliser i . Fler poliser kommer att göra polisyrket mer säkert och öka effektiviteten i brottsbekämpningen.
frs · H8121236 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1236 av (SD) Åtgärder mot techjättarnas inskränkningar i yttrandefriheten har frågat mig om jag inom EU kommer att verka för strängare regleringssätt för techbolagen, i enlighet med vad flera regeringsföreträdare och partigruppsföreträdare nu framför, i syfte att säkra yttrandefriheten. Yttrandefriheten är en mänsklig rättighet med en lång tradition och en stark ställning i och utgör en av demokratins hörnstenar. Det senaste årtiondet har enskilda fått helt nya möjligheter att sprida tankar och idéer och att delta i den allmänna debatten. Den digitala utvecklingen och tillgången till fritt internet ger stora möjligheter att skapa och distribuera olika typer av innehåll som kan nås av alla. Internetplattformar har en viktig roll i den utvecklingen. Men rätten att uttrycka en åsikt innebär inte en skyldighet för andra att sprida den. Den enskildes användning av de stora internetplattformarnas tjänster är föremål för de användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. Det är med andra ord en civilrättslig (avtalsrättslig) fråga mellan den enskilde och plattformen. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning som syftar till att säkerställa den digitala inre marknadens funktionssätt mot bakgrund av den allt starkare ställning som vissa internetplattformar har. En viktig del i kommissionens förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster är att de allra största plattformsföretagen ska leva upp till krav på ansvar för innehåll, transparens och information till användarna och rapportering till myndigheter. Där finns också förslag om bestämmelser om harmoniserade s.k. notice and action-mekanismer som ska ligga till grund för aktörernas möjlighet att vidta åtgärder, så som tex borttagande av innehåll som är olagligt enligt nationell rätt eller EU-rätt. Det här är något som har drivit på för inom EU och jag välkomnar att nu har kommit med ett förslag med en sådan inriktning. Tillhandahållare av förmedlingstjänster behöver ta ett större ansvar för att ta bort och hålla borta uppenbart olagligt innehåll som inte överensstämmer med unionsrätten eller lagen i en medlemsstat. behövs rättssäkerhetsgarantier för den vars innehåll blir föremål för åtgärder och en balans som bland annat säkerställer respekten för mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefriheten, jämställdhet och principen om icke-diskriminering. Reglerna behöver också ge incitament för leverantörer av förmedlingstjänster att växa och vara innovativa.
frs · H8121239 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1239 av (SD) Ensamkommandes i studieskuld har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att dessa studieskulder om återbetalas till och det svenska folket. partikollega (SD) ställde en fråga med samma innebörd. Jag hänvisar därför till det svar på fråga 2020/21:1172 som överlämnades till . I svaret framförde jag bland annat att en gymnasieutbildning ökar möjligheten till jobb och egen försörjning, och därmed även möjligheten att betala tillbaka sina studielån. Jag framförde även att () har getts utökade medel för att intensifiera arbetet med att driva in obetalda skulder framförallt från låntagare som är bosatta utomlands. Arbetet har gett effekt och återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare har ökat . Jag följer CSN:s intensifierade arbete med att driva in obetalda skulder noggrant.
frs · H8121240 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1240 av (SD) Skattemedel till diktaturen i har frågat mig om jag och regeringen kan motivera den berörda utbetalningen till regim trots att utvecklingen går åt fel håll och att man aktivt valt att avsluta ett liknande samarbete med där vi ser en liknande situation. Först och främst vill jag påpeka att detta inte handlar om en utbetalning till den tanzaniska regimen, utan ett stöd som går till de absolut mest fattiga i landet. Det är Sida som hanterar det svenska stödet till programmet. Sida har också i uppgift att noggrant granska, följa upp och bedöma programmets relevans. Utvärderingen av det aktuella programmets första fas visar att stödet har lett till minskad inkomstfattigdom, ökad matkonsumtion, ökad matsäkerhet, att fler barn – både flickor och pojkar – går i skolan, samt ökad motståndskraft mot kriser. Den här typen av stöd skapar bättre förutsättningar för miljontals barn att leva mer fullvärdiga liv och för dem att vara aktörer i det demokratiska systemet. Programmets särskilda fokus på kvinnor bl.a. genom att utbetalningarna i första hand betalas till kvinnan i hushållet kopplar direkt till regeringens feministiska utrikespolitik. Uppföljning av programmets genomförande och resultat sker för att se till att svenska medel används på rätt sätt och bidrar till positiv förändring. Regeringen ser med stor oro på den negativa utvecklingen i vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokrati, inte minst i samband med de genomförda parlaments- och presidentvalen. Oron för utvecklingen i delas av flertalet av EU:s medlemsstater. I dialog med företrädare för tanzaniska regeringen framför vi tydligt oro över utvecklingen i landet och framhåller vikten av fria och rättvisa val och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det är svårt att jämföra situationen i olika länder och beslut om strategier för utvecklingssamarbeten fattas baserat på den specifika kontexten. Mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i landet innebar antagandet av strategin för utvecklingssamarbete med 2020-2024 att det årliga stödet sänktes jämfört med den föregående strategin. Regeringen beslutade även att arbeta mer selektivt med den tanzaniska staten, som stödet till organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och som vill utveckla demokratin och motverka den negativa utvecklingen i landet stärktes. Den negativa utvecklingen drabbar främst de tanzanierna som redan lever i fattigdom och sårbarhet. Målet med utvecklingssamarbetet är att skapa förutsättningar för de som lever i fattigdom och förtryck att förbättra sin levnadsstandard. Hälften av befolkning lever i extrem inkomstfattigdom och har det tredje största antalet individer i inkomstfattigdom i söder om . Antalet fattiga ökar inte minst på grund av de socio-ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Under dessa omständigheter är det av vikt att stödja de program som vi vet har förutsättningar att bidra till förändringar för de människor som lever i extrem fattigdom.
frs · H8121241 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1241 Kollektivt straffansvar för ägare av slakterier och 2020/21:1242 Videoövervakning av slakterier, båda av (SD) har frågat justitie- och migrationsminister om han kan tänka sig att införa kollektivt straffansvar för ägare av slakterier när personalen bryter mot djurskyddslagstiftningen och om inte, varför. Han har frågat mig om jag kan tänka mig att likt andra länder införa krav på videoövervakning av slakterier i syfte att effektivisera och förbättra tillsynen av svensk djurskyddslagstiftning och om inte, varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den första frågan och jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis säga att jag blir illa berörd över de bilder vi sett i media. Djur är levande och kännande varelser och ska behandlas väl under hela livet och så även vid slakt. Kamerabevakning på slakterier är en åtgärd med syfte att säkerställa att djurskyddsreglerna följs och som införts i fler andra länder. Det är dock viktigt att komma ihåg att det är slakteriets ansvar att djuren behandlas väl från det att de kommer till slakteriet tills att de avlivas. På större slakterier finns en särskilt utsedd person som har ansvar för djurskyddet. Där finns också officiella veterinärer anställda av som utför djurskyddskontroller i den dagliga, löpande verksamheten. En officiell veterinär besiktigar alltid djuren innan slakt, men det är slakteriets storlek som avgör om en officiell veterinär alltid finns på plats eller bara under delar av dagen. Vidare är det de officiella veterinärerna som utför djurskydds-kontroller på slakterier, dessa kan vara planerade eller händelsestyrda och omfattar bl.a. hantering av djur, hållande och skötsel samt bedövning och avlivning. De officiella veterinärerna kan i akuta situationer fatta nödvändiga beslut för att förhindra djurlidande, t.ex. att förbjuda slakt eller besluta om omedelbar avlivning av djur. Precis som för andra verksamheter med djur har även länsstyrelserna till uppgift att utföra kontroller över djurskyddet på slakterierna. ska enligt regleringsbrevet följa utvecklingen vad gäller forskning om och analysera möjligheten till användning av alternativa metoder till koldioxid- och elbedövning vid slakt. Det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en diskussion om kamera-bevakning på slakterier. Det handlar både om djurskyddet men också om skydd för enskildas integritet. Beroende på vilken aktör som skulle bedriva kamerabevakningen behöver olika rättsliga frågor övervägas, bl.a. hur ett krav på kamerabevakning förhåller sig till kamerabevakningslagen (2018:1200) och bestämmelser om dataskydd, sekretess och offentlig kontroll av djurskyddet på slakterier. Regeringen kommer med intresse fortsätta följa frågan noga för att säkerställa att vi har så effektiva verktyg som möjligt.
frs · H8121242 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2020/21:1241 Kollektivt straffansvar för ägare av slakterier och 2020/21:1242 Videoövervakning av slakterier, båda av (SD) har frågat justitie- och migrationsminister om han kan tänka sig att införa kollektivt straffansvar för ägare av slakterier när personalen bryter mot djurskyddslagstiftningen och om inte, varför. Han har frågat mig om jag kan tänka mig att likt andra länder införa krav på videoövervakning av slakterier i syfte att effektivisera och förbättra tillsynen av svensk djurskyddslagstiftning och om inte, varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den första frågan och jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis säga att jag blir illa berörd över de bilder vi sett i media. Djur är levande och kännande varelser och ska behandlas väl under hela livet och så även vid slakt. Kamerabevakning på slakterier är en åtgärd med syfte att säkerställa att djurskyddsreglerna följs och som införts i fler andra länder. Det är dock viktigt att komma ihåg att det är slakteriets ansvar att djuren behandlas väl från det att de kommer till slakteriet tills att de avlivas. På större slakterier finns en särskilt utsedd person som har ansvar för djurskyddet. Där finns också officiella veterinärer anställda av som utför djurskyddskontroller i den dagliga, löpande verksamheten. En officiell veterinär besiktigar alltid djuren innan slakt, men det är slakteriets storlek som avgör om en officiell veterinär alltid finns på plats eller bara under delar av dagen. Vidare är det de officiella veterinärerna som utför djurskydds-kontroller på slakterier, dessa kan vara planerade eller händelsestyrda och omfattar bl.a. hantering av djur, hållande och skötsel samt bedövning och avlivning. De officiella veterinärerna kan i akuta situationer fatta nödvändiga beslut för att förhindra djurlidande, t.ex. att förbjuda slakt eller besluta om omedelbar avlivning av djur. Precis som för andra verksamheter med djur har även länsstyrelserna till uppgift att utföra kontroller över djurskyddet på slakterierna. ska enligt regleringsbrevet följa utvecklingen vad gäller forskning om och analysera möjligheten till användning av alternativa metoder till koldioxid- och elbedövning vid slakt. Det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en diskussion om kamera-bevakning på slakterier. Det handlar både om djurskyddet men också om skydd för enskildas integritet. Beroende på vilken aktör som skulle bedriva kamerabevakningen behöver olika rättsliga frågor övervägas, bl.a. hur ett krav på kamerabevakning förhåller sig till kamerabevakningslagen (2018:1200) och bestämmelser om dataskydd, sekretess och offentlig kontroll av djurskyddet på slakterier. Regeringen kommer med intresse fortsätta följa frågan noga för att säkerställa att vi har så effektiva verktyg som möjligt.
frs · H8121244 · 2021-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1244 av (SD) Erkännande av som ett självständigt land har frågat mig om regeringen är beredd att erkänna som ett självständigt land, och om inte, varför. Som jag tidigare meddelat har samtliga EU-länder diplomatiska förbindelser med , och alla följer den så kallade ett-Kina-politiken. Det betyder att vi inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. Även så vill jag understryka att och har goda förbindelser som har utvecklats över inom ett flertal områden. Från regeringens sida vill vi fortsätta att utveckla förbindelserna med . Regeringen kommer även att fortsätta stödja möjligheter att delta i internationella organisationer.