ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122310 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2310 av (M) En ny vägledning för enskilda avlopp har frågat mig om jag är beredd att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta ett nytt förslag till allmänna råd för enskilda avlopp och som baseras på evidens och beaktar de senaste årens forskning. Det finns minst 180 000 enskilda avlopp som inte uppfyller lagkraven på skydd av hälsa och miljö som kom . Att den negativa påverkan på våra vatten från de enskilda avloppen är omfattande och att åtgärdsbehovet är stort framgår tydligt av den påverkansanalys som länsstyrelserna genomfört inom vattenförvaltningen. Över 2 300 vattenförekomster har enligt databasen (Vatteninformationssystem ) en betydande påverkan från enskilda avlopp. Betydande påverkan är sådan påverkan som kan leda till att vattenförekomsten riskerar att inte nå kvalitetskraven enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660). Utsläpp av orenat eller dåligt renat avloppsvatten kan dessutom utgöra en hälsofara om det förorenar dricks- eller badvatten. Det finns en stor osäkerhet om hur stor självreningen, dvs. markretentionen, är. Rådet för evidensbaserad miljöanalys beslutade att Formas ska göra en systematisk forskningssammanställning om markretention av fosfor från enskilda avlopp för att förbättra kunskapsläget. Enligt Formas kommer kartläggningen att vara färdig . Havs- och vattenmyndigheten kan uppdatera sina allmänna råd om det kommer fram ny kunskap om retentionen och om myndigheten ser att det finns ett behov av uppdatering. Krav på att bristfälliga enskilda avlopp åtgärdas ställs framförallt genom tillsyn och prövning. Enligt 2 kap. 7 § gäller kraven på skyddsåtgärder bara i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Det innebär att de krav som ställs i förelägganden måste vara motiverade från miljö- eller hälsoskyddssynpunkt och att en skälighetsavvägning också ska göras. Mer ingripande åtgärder än vad som behövs i det enskilda fallet får inte krävas. Vad detta innebär i praktiken avgörs från fall till fall. Regeringen avser inte att se över lagstiftningen i detta avseende. Regeringen anser att det ska vara lätt för en enskild att göra rätt. För detta krävs korrekt information om lämplig va-lösning utifrån lokala förutsättningar. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att bland annat föreslå hur avloppsrådgivningen kan förbättras. Utredaren skulle också föreslå styrmedel som har förutsättningar att vara verkningsfulla och kostnadseffektiva och öka åtgärdstakten för små avlopp. Utredningen har i sitt betänkande Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) lämnat ett antal förslag. Utredningen föreslår bl.a. framtagande av förbättrade kunskapsunderlag, förbättrad avloppsrådgivning för fastighetsägare, kompetensutveckling, utveckling av tillsynsvägledningen samt att se över möjligheterna till att ge stöd till kommunerna för va-rådgivning. Regeringen avser att lägga fram en proposition till . Jag vill inte föregå beredningen av förslagen.
frs · H8122311 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2311 av (M) Ökande avgifter för kliniska prövningar har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer vidta för att bidra till att antalet kliniska prövningar i kan öka. har lyft samma frågeställning i en tidigare skriftlig fråga (fråga 2020/21:2140 Antalet kliniska prövningar i ). Som jag nämnde i det svaret så är frågor om läkemedelsforskning prioriterade för regeringen. Regeringen understödjer möjligheterna till kliniska prövningar genom att bl.a. verka för att uppgifter från t.ex. nationella kvalitetsregier eller hälsodataregister tillgängliggörs på ett ändamålsenligt sätt och genom att erbjuda stöd till regionerna för att genomföra klinisk forskning. Här kan bland annat , Kliniska studier och olika typer av vägledningsfunktioner hos berörda myndigheter nämnas. Förutom de statliga insatserna har regionerna en viktig och i många delar helt avgörande roll i att möjliggöra kliniska prövningar genom att t.ex. avsätta nödvändiga resurser och initiera samarbeten med olika utförare av kliniska prövningar. tar ut avgifter för flera olika uppgifter, bl.a. tillstånd och tillsyn, men också för kliniska prövningar. Huvudprincipen för statliga avgifter är att de ska täcka verksamhetens kostnader, s.k. full kostnadstäckning. Regeringen har tagit del av rörande avgiftsförändringar till följd av EU-förordningen om kliniska prövningar av humanläkemedel som citeras i frågan. Rapporten har remitterats och frågan bereds i . Som jag svarade på tidigare fråga så avser jag att fortsatt följa utvecklingen gällande kliniska prövningar.
frs · H8122314 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2314 av (KD) Kontrollstation för vattenkraften har frågat energi- och digitaliseringsministern när kommer att få ta del av kontrollstationen som ska utvärdera prövningarna av vattenkraft för elproduktion i enlighet med det beslut som ett enigt civilutskott ställde sig bakom. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beslutade om en nationell plan för moderna miljövillkor . De första ansökningarna om prövning för moderna miljövillkor väntas i enlighet med 39 § förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter ges in till domstol . Uppföljning är centralt för att säkerställa att utfallet av den nationella planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. I propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) angav regeringen mycket riktigt att en uppföljning skulle inledas 18 månader efter att bestämmelserna om omprövning för moderna miljövillkor trätt i kraft samt att uppföljningen skulle samordnas med den kontrollstation som föreslogs i propositionen om energipolitikens inriktning. Eftersom de första ansökningarna inte ska ges in till domstol förrän finns det dock ännu inte något utfall att följa upp. Regeringen kommer att ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en samlad uppföljning av den nationella planen . har dock länsstyrelserna i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att genomföra den nationella planen samt redovisa vilka undantag som har beslutats och vilka vatten som har förklarats som kraftigt modifierade för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen.
frs · H8122321 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2321 av Kopparklint (M) skydd av säkerhetskänsliga verksamheter Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att stärka upp skyddet för säkerhetskänsliga verksamheter med tanke på att Säkerhetspolisen pekar på att det finns brister. Ett starkt säkerhetsskydd för myndigheter, företag och andra organisationer är helt nödvändigt. Det kan dock konstateras att arbetet med säkerhetsskydd bland dessa aktörer är otillräckligt. Enligt finns brister i kompetens och resurser för säkerhetsskyddsarbete. Detta behöver tas på stort allvar. Regeringen har arbetat systematiskt för att öka samhällets förmåga att skydda känslig verksamhet. Flera åtgärder har vidtagits och ytterligare initiativ förbereds. För att stärka skyddet av de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har en moderniserad säkerhetsskyddslag tagits fram. Lagen trädde i kraft och innebär en tydlig ambitionshöjning på området. skärptes lagstiftningen ytterligare genom bestämmelser som gör det möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Regeringen arbetar också med att ta fram lagförslag som bland annat syftar till att stärka tillsynen på säkerhetsskyddsområdet. Säkerhetspolisen har intensifierat sin tillsynsverksamhet och inledde mer än dubbelt så många tillsyner som året innan. För att än mer stärka Säkerhetspolisens samlade förmåga inom säkerhetsskyddsområdet har regeringen tillfört ytterligare till myndigheten . Även de övriga myndigheterna som utövar tillsyn har fått resursförstärkningar. Ett annat sätt att stärka skyddet för säkerhetskänslig verksamhet är att förbättra kunskapen om vad som är skyddsvärt och vikten av att begränsa riskerna för spridning av känslig teknologi. Det sker bland annat genom att öka kunskapen på området men förutsätter alltid att verksamhetsutövarna själva förstärker sitt säkerhetsarbete. En annan säkerhetsrisk som blivit påtaglig är att utländska aktörer tar kontroll över företag som bedriver skyddsvärd verksamhet genom strategiska uppköp. För att motverka sådana risker pågår ett omfattande arbete, särskilt genom den s.k. , som ska föreslå hur ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen följer noga Säkerhetspolisens bedömningar och utesluter inte att överväga ytterligare åtgärder om så är nödvändigt.
frs · H8122322 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2322 av (SD) En stärkt Sverigebild och fråga 2020/21:2325 av (SD) Sverigebilden i har frågat mig hur jag avser att stärka Sverigebilden internationellt, och om jag ser att det finns fog för den försämrade bilden av i våra grannländer. har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att förbättra bilden av . Som framgått av svaren på tidigare frågor gällande Sverigebilden står sig varumärket fortsatt starkt internationellt, vilket bekräftas av ett flertal oberoende undersökningar och Svenska institutets (SI) analyser. SI:s publicerade studie om Sverigebilden i visar att bilden av i grunden är positiv och att det finns ett starkt stöd för ökat samarbete mellan det egna landet och . Värt att notera är att även det som uppger att de fått en mindre fördelaktig bild vill se ökat samarbete med . har inneburit prövningar för det nordiska samarbetet. Relationen präglas dock fortsatt av samarbete för att lösa gemensamma utmaningar. Även inom ramen för den offentliga diplomatin och på våra beskickningar runt om i världen har vi fortsatt ett nära och starkt samarbete med de andra nordiska länderna. Arbetet med att kommunicera en faktabaserad och rättvisande bild av bedrivs fortsatt i nära samarbete med bl.a. , Business , Visit och svenskt näringsliv.
frs · H8122323 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2323 av Kopparklint (M) befogenheter att beslagta insmugglade hundar och andra djur Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att i större utsträckning kan beslagta insmugglade djur. Under pandemin har insmugglingen av hundar ökat och fram till har stoppat 91 hundar vid landets gränser, jämfört med då 28 hundar stoppades. har skärpt kontrollerna och har också intensifierat samarbetet med andra myndigheter, som och . Om misstänker att de identitetshandlingar som medförs inte är korrekta eller saknas, uppgifter om ID-märkning eller rabiesvaccinering inte finns, eller om djurets allmäntillstånd inte verkar bra kontaktas och enligt kommer veterinären i de allra flesta fall inom en rimlig tid. Om fattar misstanke om smuggling kan förundersökning inledas enligt 19 § lagen om straff för smuggling avseende smugglingsbrott. kan då också fatta beslut om att djuren ska tas i beslag i enlighet med 22 § samma lag. Avslutningsvis vill jag säga att illegal införsel av djur är oacceptabelt och medför såväl risk för smittspridning som risker för lidande hos djuren. , och arbetar tillsammans och kontinuerligt för att sprida information och kunskap om risker och metoder som de oseriösa aktörerna använder sig av och om vad man ska tänka på i samband med att man köper en hund. Det är min uppfattning att samarbetet fungerar väl.
frs · H8122324 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2324 av (SD) Drivmedel till rimlig kostnad har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera, såväl nationellt som gentemot EU, för att säkerställa att svenska fordon fortsatt har tillgång till flytande biodrivmedel till en rimlig kostnad. fick ett nytt statsstödsgodkännande för skattebefrielse till höginblandade flytande biodrivmedel som gäller till och med utgången av 2021. Enligt EU:s riktlinjer om statligt stöd till miljöskydd och energi får stöd inte ges till livsmedelsbaserade biobränslen efter 2020. sker dock en översyn av riktlinjerna och de bestämmelser som innehåller regler för stöd till biodrivmedel. I detta arbete verkar regeringen för att höginblandade biodrivmedel ska kunna gynnas framför fossila drivmedel även efter 2021. Regeringen anser att hållbara biodrivmedel har en viktig roll att spela för att uppnå klimatmålen. De bör därför främjas och inte missgynnas av skattereglerna. Regeringen genomför också flera andra åtgärder för att stödja hållbara biodrivmedel. Marknaden för flytande biodrivmedel är beroende av global tillgång och efterfrågan. För vätebehandlade oljor och fetter (HVO) är produktionskostnaden i hög grad beroende av råvarukostnaden på den globala marknaden. Utöver den globala tillgången och efterfrågan på HVO kan priset också påverkas av om det finns många eller få alternativa leverantörer att välja mellan. levererar endast ett fåtal leverantörer till , bl.a. för att vi behöver HVO med särskilda köldegenskaper. Regeringen bedömer dock att fler producenter kommer tillverka sådan HVO framöver vilket kan öka antalet alternativa leverantörer. En större produktionskapacitet än vad som kan förutses kan också bidra till lägre kostnader. Priset på HVO är därmed i huvudsak beroende av andra faktorer än hur reduktionsplikten på diesel utvecklas.
frs · H8122325 · 2021-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2322 av (SD) En stärkt Sverigebild och fråga 2020/21:2325 av (SD) Sverigebilden i har frågat mig hur jag avser att stärka Sverigebilden internationellt, och om jag ser att det finns fog för den försämrade bilden av i våra grannländer. har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att förbättra bilden av . Som framgått av svaren på tidigare frågor gällande Sverigebilden står sig varumärket fortsatt starkt internationellt, vilket bekräftas av ett flertal oberoende undersökningar och Svenska institutets (SI) analyser. SI:s publicerade studie om Sverigebilden i visar att bilden av i grunden är positiv och att det finns ett starkt stöd för ökat samarbete mellan det egna landet och . Värt att notera är att även det som uppger att de fått en mindre fördelaktig bild vill se ökat samarbete med . har inneburit prövningar för det nordiska samarbetet. Relationen präglas dock fortsatt av samarbete för att lösa gemensamma utmaningar. Även inom ramen för den offentliga diplomatin och på våra beskickningar runt om i världen har vi fortsatt ett nära och starkt samarbete med de andra nordiska länderna. Arbetet med att kommunicera en faktabaserad och rättvisande bild av bedrivs fortsatt i nära samarbete med bl.a. , Business , Visit och svenskt näringsliv.
fr · H8112410 · 2021-04-01 00:00:00 — Fråga 2020/21:2410 Ändringar rörande platspåseskatten av (SD) till Finansminister (S) Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat plastpåsar som enligt företaget självt är nedbrytbara i vanlig hemkompost och kan användas upp till 50 gånger. Ändå drabbas dessa påsar av regeringens plastpåseskatt. Påsen består av ett egenutvecklat material, för vilket företaget har ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom unionen. EU har enligt företaget lagt ned på utvecklingen av detta material; ändå straffbeskattar regeringen denna miljöanpassade produkt. Skatten på plastbärkassar infördes och innebär skatt på bärkassar och för varje frukt- och grönsakspåse, plus moms. Kassar för varaktigt bruk och vars syfte är att återanvändas omfattas dock inte av skatten. Efter att skatten på plastbärkassar infördes anpassade företaget sina produkter för flergångsbruk och fick den godkänd av statliga forskningsinstitutet såsom en flergångsbärkasse. Ändå beslutade att påsen trots detta ska beskattas. Att skatten på plastbärkassar inte tar hänsyn till vare sig vad de är tillverkade av eller hur nedbrytbara de är sänder ett mycket olämpligt budskap till svenska företag. Signalen blir ju att bara signalpolitik har betydelse och att det därför inte lönar sig för företagen att ta fram mer miljövänliga produkter. Regeringen uttalar sig ofta om att industripolitik måste gynna utvecklingen av miljövänliga produkter, vilket jag till fullo instämmer i, men en politik av det slag som drabbat utvecklingen av miljövänliga plastpåsar driver i stället produktionen utomlands. Därför är fallet principiellt viktigt. Därför är min fråga till finansminister : Ämnar ministern verka för att ändra regelverket för plastpåseskatten så att skatten differentieras, dels beträffande plastens ursprung (andel fossilt respektive förnybart material), dels beträffande produktens nedbrytbarhet?
fr · H8112411 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2411 Simulatortest för bedömning av körförmåga av (M) till Infrastrukturminister (S) gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall. Tillkännagivandet innehöll också krav på att utreda ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter. Utskottet anförde som stöd för detta beslut att det är mycket problematiskt att det i saknas möjlighet att testa körförmåga efter konstaterad synfältsdefekt. Möjligheten att testa körförmågan är viktig då en synfältsdefekts påverkan på körförmågan avgörs av en lång rad olika faktorer såsom defektens typ, omfattning och placering liksom den enskildes förmåga att kompensera för sin defekt. Utan möjlighet att testa körförmågan vid en synfältsdefekt blir det omöjligt för en person som fått sitt körkort återkallat på grund av en synfältsdefekt att bevisa sin körförmåga och att återfå sitt körkort. Min fråga till infrastrukturminister är följande: Har regeringen gett Transportstyrelsen i uppdrag att återinföra möjligheten till simulatortest och att utreda ett nytt system för körprov, eller hur avser ministern och regeringen att efterleva ovan nämnda tillkännagivande från ?
fr · H8112412 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2412 Kustnära fiske av (SD) till Statsrådet (S) Ett aktivt fiske med livskraftiga fiskeentreprenörer skapar levande kustsamhällen längs våra svenska kuster, vilket ger jobb och därmed liv i skärgården. lider dock av att industrifisket åderlåter havet på sill och strömming i stor omfattning. Industritrålare tar ut hela fiskekvoten av sill och strömming i ett mindre område, något som slår hårt mot de småskaliga yrkesfiskarna och skärgårdslivet. Om vi flyttar ut trålgränsen för dessa fartyg skulle den småskaliga näringsgrenens fiskare få större möjlighet att fortsätta och utveckla fisket som den anrika näringsgren den är och där fiskarnas yrkeskunskap i många fall förts vidare från en generation till en annan. har rätt att vidta åtgärder för bevarande av och förvaltning av fiskebestånden inom en gräns av utanför den så kallade baslinjen, efter samråd med . Om gränsen för trålfisket flyttades ut skulle det minska de delar av skärgårdshavet som drabbas av industrifisket, som konkurrensen med kustfisket skulle minskas. För att detta ska ske måste dock riksdag och regering kräva det. Det finns ett egenvärde i att hålla det småskaliga fisket levande, liksom de hamnar och rökerier det sysselsätter längs med Sveriges kuster. Det är olyckligt att några få industritrålare tillåts få fri tillgång till fiskevattnen, på bekostnad av det småskaliga fisket och de svenska kustsamhällena. Fisket har kulturhistoriska värden och är viktigt för kust-, hamn- och skärgårdssamhällens identitet. Det är också viktigt för jobb, företagande och besöksnäring i de ofta små lokalsamhällena och är därmed viktigt för ambitionen om livskraftiga lokalsamhällen på landsbygden och i skärgården. Att låta de största trålarna fånga all fisk, som i , skapar små ekonomiska värden och ytterst få arbetstillfällen. turism längs den svenska har ett förädlingsvärde på och sysselsätter 32 000 människor, medan det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde i är och berör 380 årsverk. Detta enligt HaV, strategi för och 2018–2023 (rapportnummer 2018:27). Att förbjuda allt industrifiske i är troligen mycket svårt att få igenom, men att skapa ett förbud mot monstertrålare i , och borde vara möjligt om och verkar för detta. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att föreslå ett förbud mot trålning med fartyg större än inom svensk ekonomisk zon () för att på så sätt gynna det småskaliga traditionella kustfisket?
fr · H8112413 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2413 Ojämlik tillgänglighet till bröstcancerrehabilitering av (M) till Socialminister (S) Enligt en ny granskning gjord av och Cancerfonden framkom att det inte finns någon samlad kunskap om omfattningen av bröstcancerrehabilitering inom sjukvården. 8 000 kvinnor och 60 män drabbas av bröstcancer, och över hälften beräknas få komplikationer efter behandling. Det finns nationella riktlinjer för cancerrehabilitering, men en undersökning bland bröstcancerpatienter visar att endast fyra av tio har blivit erbjudna rehabilitering för att behandla komplikationerna. Tillgängligheten till bröstcancerrehabilitering varierar stort över landet. Möjlighet till habilitering av hög kvalitet får inte bero på var i landet du bor. Jag vill därför fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att dels öka tillgängligheten, dels få en samlad bild av uppföljningen av bröstcancerrehabilitering i landet?
fr · H8112414 · 2021-04-06 00:00:00 — Fråga 2020/21:2414 Trafikmedicinska krav för körkort av (M) till Infrastrukturminister (S) har Transportstyrelsen arbetat med att se över de trafikmedicinska kraven för diabetes och synfunktionerna för att få lov att ha körkort. Detta arbete har varit väldigt efterfrågat och efterlängtat, bland annat eftersom gällande regelverk i betydande utsträckning blivit föråldrat och inte anpassats efter dagens förutsättningar vad beträffar bland annat tillgången till modern medicinteknik i form av exempelvis kontinuerlig glukosmätning. Undertecknad, patientorganisationer och många andra röster har därför efterlyst ett nytt, modernt regelverk och ett regelverk som ger utrymme för ordentliga individuella prövningar. gällande regelverk är alltför schablonmässigt och generellt utformat, vilket leder till att fler personer än vad som är motiverat utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv nekas körkortsbehörighet. Detta gäller särskilt personer med insulinbehandlad diabetes som önskar ta eller behålla körkort med högre behörighet. publicerade så Transportstyrelsen två rapporter om syn och diabetes. Av dessa båda rapporter framgår bland annat att medicinföreskrifterna i vissa delar inte når upp till kraven i körkortsdirektivet, som är skyldigt att efterleva, och i vissa andra delar är strängare än kraven i nämnt direktiv. Utifrån detta har myndigheten landat i en självklar slutsats – medicinföreskrifterna behöver förändras. Myndigheten föreslår att medicinföreskrifterna avseende syn samt diabetes ska revideras för att: uppnå minimikraven i körkortsdirektivet ta bort de särkrav som är motiverade att ha kvar i föreskrifterna Exempel på områden där Transportstyrelsen gör bedömningen att revideringar antingen är nödvändiga eller önskvärda är bland annat: högre behörigheter vid diabetes mellitus med medicinering som medför risk för hypoglykemi kriterier för när högre behörigheter ska kunna medges synundersökning – innehåll i synundersökningen och kompetenskrav för utförande (lägre och högre behörigheter) synfält – mätmetod och synfältskrav (lägre och högre behörigheter). pågår ett arbete med att revidera föreskrifterna, men hur detta arbete fortskrider och när det kan tänkas bli slutfört är oklart. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att påskynda Transportstyrelsens arbete med att ta fram nya trafikmedicinska föreskrifter, och när kan dessa förväntas bli beslutade och träda i kraft?