ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8113099 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3099 Förändringar i jaktförordningens regler för jakt med lös hund och hundträning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har fattat beslut om en ändring av jaktförordningen, som bland annat omfattar reglerna för jakt med lös hund och hundträning. Under 16 § a listar regeringen de tider då det är tillåtet att lös hund förföljer vilt. löd den sista raden under punkten A i denna tabell ”övrigt vilt”, men detta har regeringen nu ändrat till ”övriga däggdjur”. Vad som är skälet till denna förändring har regeringen inte kommunicerat utåt, vilket reser vissa frågetecken. Jag vill mot bakgrund av detta ställa följande fråga till statsrådet : Vad är skälet till denna förändring, och vilka viltslag önskar man på detta vis exkludera?
fr · H8113100 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3100 Presidentvalet i av (SD) till Utrikesminister (S) kommer vi återigen att få se hålla presidentval, och återigen ser vi hur det frihetstörstande iranska folket av ett brutalt islamistiskt förtryck är beredda att bojkotta denna fars. Inför parlamentsvalet stoppade det iranska så kallade väktarrådet fler än hälften av dem som ville kandidera (som i huvudsak räknades som mer reformsinnade kandidater). Resultatet blev ett valdeltagande på i huvudstaden och nationellt. har sedan islamisterna tog över makten en författning som bygger på revolutionsledaren idéer om en stat baserad på religiösa grunder. Sharia utgör därmed grunden för såväl den iranska lagstiftningen som de religiösa domstolarna, vilket betyder att det är en religiös makthierarki som de facto har det avgörande inflytandet. De som är kritiska till regimen har konsekvent och återkommande drabbats av övervakning, försvinnanden, godtyckliga arresteringar och förtryck. I värsta fall drabbas oppositionella av tortyr eller avrättning. Eftersom den säger sig föra en påstådd demokratioffensiv är det intressant att se vilka åtgärder man vidtar för att skydda oppositionella i och stärka den iranska oppositionen. Mot bakgrund av detta önskar jag att utrikesminister svarar på följande fråga: Vilka åtgärder vidtar utrikesministern för att stärka oppositionellas ställning i , och vilka åtgärder kan vi förvänta oss att hon vidtar till förmån för demokratin i landet i samband med presidentvalet ?
fr · H8113101 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3101 Stöd till folket i av (SD) till Statsrådet (MP) Förtrycket mot den politiska oppositionen i eller andra som av den sittande regimen anses vara besvärliga är som bekant omfattande. Faktum är att situationen är så svår att de som ändå bedriver politisk opposition mot diktaturen ofta tvingas göra det i exil från utlandet – företrädesvis från grannländer som och . Det svenska biståndet till civilsamhället i har ökat något sedan det riggade valet , men det finns få uppgifter om exakt hur detta stöd gynnar den politiska och demokratiska opposition som faktiskt har en möjlighet att också bedriva opposition – just för att många av dessa agerar i exil. Det råder ingen tvekan om att behovet av utländskt stöd är stort. Att stärka möjligheten till fri journalistik eller att täcka upp för löner alternativt administrativa kostnader är exempel på sådant som skulle göra skillnad och vara avgörande för att säkerställa en demokratisk utveckling i landet. Med anledning av detta önskar jag att statsrådet svarar på följande fråga: Hur har svenska biståndsmedel bidragit till att den demokratiska oppositionen i , som ofta arbetar i exil, får stöd för sin verksamhet, och hur säkerställer statsrådet att de satsade skattekronorna används effektivt och gör maximal skillnad?
fr · H8113102 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3102 Den ökande vargstammen av (M) till Statsrådet (S) Den senaste vinterns inventering visar att vargstammen fortsätter att växa i . Antalet vargar är nu 395 jämfört med förra årets 365. Vi hör också hur problemen växer runt om i vårt land, och människor upplever en hopplöshet med att försöka få till liv och verksamhet på landsbygden. Löshundsjakt försvåras, hundar dödas och betesmarker hotas. Målet att leva upp till rovdjursproposition känns mer och mer avlägset. Antalet vargar är nu det enda som klarar granskning. Socioekonomiska aspekter och möjlighet att bedriva tamdjurshållning är långt ifrån uppnått. Detta hotar biologisk mångfald, den svenska jakten och möjligheten till en stark och växande landsbygd. Jag vill med det ovanstående som bakgrund ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att övriga mål ska uppnås när vargstammen växer så kraftigt?
fr · H8113103 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3103 Möjligheten att spara till en kontantinsats av (M) till Statsrådet (MP) Enligt Hyresgästföreningens undersökning Unga vuxnas boende som kom 2019 vill av de unga mellan 20–äga sitt eget boende. Det största hindret för unga som vill köpa en bostad är ofta bristen på kapital. Det belyses till exempel av att av de unga mellan som bor i en bostadsrätt har fått ekonomisk hjälp av sin familj för att köpa den. Bolånetaket innebär att det krävs eget kapital för att få lån; vid köp av en bostad för utgör det alltså . En förutsättning för att unga ska kunna köpa sin egen bostad är således att de har ett ordentligt sparande. Införandet av investeringssparkonto (ISK) har gjort det enklare och mer attraktivt att spara pengar. använder drygt 2 miljoner svenskar möjligheten att spara i ISK. En socialdemokratisk arbetsgrupp har föreslagit att ISK kraftigt ska begränsas och att ett tak om ska införas. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Vilka effekter ser ministern att genomförandet av ett sådant förslag skulle ha på ungas möjlighet att köpa en bostad?
fr · H8113104 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3104 Ersättning vid markintrång av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) När samhället planerar för vägar, järnvägar eller annan infrastruktur drabbas ofta de privata markägarna av samhällets markintrång. planeras det för utbyggnad av nya elledningar, vilket i sig är nödvändigt och bra. Men hur kommer markägarna att drabbas av detta? Dagens ersättningsnivåer för markintrång anses av många vara alldeles för låga. Om samhället behöver någon annans mark eller fastighet och andra rimliga alternativ saknas är det rimligt att samhället faktiskt betalar ett pris för intrånget som gör att fastighetsägaren trots intrånget inte ska behöva känna sig felbehandlad av samhället när det gäller ersättningen. Jag vill ställa följande fråga till justitite- och migrationsminister : Avser ministern att stärka äganderätten och ta initiativ till att kraftigt höja nivåerna för ersättning till markägaren vid markintrång och expropriering av privat mark?
fr · H8113105 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3105 Rättigheter för resande med kollektivtrafik av (M) till Statsrådet (S) I av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? (2020/21:RFR11) framkommer att kännedomen om rättigheterna är mycket låg hos resenärerna. Detta trots att det finns möjlighet för resenärer att kunna åka taxi eller egen bil till sitt resmål vid förseningar på i kollektivtrafiken. I rapporten framgår följande: Det övergripande resultatet av uppföljningen är att lagen efterlevs i relativt hög utsträckning av kollektivtrafikföretagen. Hälften av befolkningen berörs regelbundet av lagen. Trots detta finns en förhållandevis låg kunskapsnivå bland befolkningen om lagens rättigheter. Detta försvårar resenärernas möjligheter att ta till vara sina rättigheter. En förhållandevis stor andel resenärer anser att företagens information brister i kvalitet särskilt när det gäller information om försening, annan störning eller resenärers rättigheter. Rätten till återbetalning av periodbiljett vid ändrat trafikutbud är okänd för många resenärer. Relativt få resenärer som har rätt till förseningsersättning begär ersättning. Av dem som begärt ersättning anser fler än två tredjedelar att det var mycket eller ganska lätt. För en del resenärer finns en minimigräns när det gäller ersättningens storlek; är ersättningen för låg är det inte värt besväret att lämna in en begäran. Av all ersättning som betalas ut är tåg kraftigt överrepresenterat i förhållande till buss. Handläggningstiden i ärenden om förseningsersättning upplevs oftast inte som något problem för resenärerna. Vid en befarad försening om minst till slutdestinationen har en resenär rätt till ersättning för skäliga kostnader (1/40 av prisbasbeloppet, vilket 2021 motsvarar ) för annan transport för att nå resans slutdestination, till exempel med taxi eller eget fordon. Om en resenär inte begär ersättning för kostnad för annan transport vid befarad försening ska resenären i stället enligt lagen ha rätt till prisavdrag, om resan faktiskt blir försenad till slutdestinationen. Prisavdrag betalas ut enligt följande: Om förseningen är motsvarar ersättningen av det pris resenären betalat för resan, om förseningen är motsvarar ersättningen av biljettpriset och om förseningen är ersätts hela biljettpriset. Det är sannolikt många, inte minst arbetspendlare, som skulle utnyttja möjligheten att kunna resa med taxi för om man kände till den rättigheten vid förseningar på i kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken i kostar cirka 50 miljarder , varav 25 miljarder subventioneras av skattebetalarna. I rapporten framgår också att det var cirka 67 miljoner som betalades ut i ersättningar för förseningar till resenärer 2019, vilket är en mycket liten andel av kostnaden för kollektivtrafiken. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka informationsinsatser eller övriga åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kännedomen om rättigheterna för kollektivtrafikresenärer?
fr · H8113106 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3106 Kompetensförsörjning av specialistsjuksköterskor inom intensivvården av (M) till Socialminister (S) Personal inom den svenska intensivsjukvården har arbetat med tuffa arbetsförhållanden, många utan återhämtning hela pandemin igenom. Tyvärr finns det rapporter som visar att specialistsjuksköterskor nu valt att lämna intensivvården. Redan före pandemin var det brist på intensivspecialistsjuksköterskor, och är det än mer akut att hjälpas åt att finna lösningar på både regional och nationell nivå för att säkerställa kompetensförsörjningen av intensivspecialistsjuksköterskor. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att på nationell nivå säkra kompetensförsörjningen av specialistsjuksköterskor inom intensivvården?
fr · H8113107 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3107 En mer flexibel plan för återöppnandet av arenasporter och större evenemang av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Förhoppningsvis ser vi nu början på slutet av en global katastrof i takt med att massvaccineringen mot covid-19 alltmer börjar få effekt runt om i världen. Det råder inga tvivel om att långtgående inskränkningar i vårt vardagliga liv och beteende har behövts för att hindra och stävja spridningen av covid-19 i det svenska samhället. Viruset har fått förödande konsekvenser i form av förlorade liv och extrema påfrestningar för personal inom vård och omsorg, men också för företagande, besöksnäring, kultur och idrott. Pandemibekämpningen utvecklar sig alltmer i positiv riktning, och runt om i öppnar länderna upp. Även i går utvecklingen i samma riktning, men betydligt långsammare. Till slut, efter av ryckiga besked om olika pandemirestriktioner, presenterade regeringen en plan för återöppnande av olika funktioner i vårt samhälle. Det är välkommet, men är stegen i planen väldigt grovhuggna, särskilt med avseende på arenasporter och större evenemang, och i synnerhet aktiviteter utomhus. specificeras smittskyddsåtgärderna i form av tak avseende publikantal i stället för procentregler och anpassningar till hur de olika arenorna ser ut. Flera aktörer, Svensk Elitfotboll för att nämna en, arbetade i samarbete med experter på smittspridning fram arenaspecifika planer med tydligt anpassade regler för publik enligt förebild i flera europeiska länder, bland annat . Intresset från regeringen att ens överväga dessa förslag har emellertid varit minst sagt ljumt. Med regeringens presenterade plan för återöppnande borde det rimligen till slut finnas ett intresse hos regeringen att ta del av de arenaspecifika planerna och i närtid ge klubbar och arrangörer besked om anpassat och flexibelt publikantal. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att utarbeta en mer flexibel plan för återöppnande av arenasporter och större evenemang, och om så är fallet, när skulle en sådan kunna förväntas presenteras?
fr · H8113108 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3108 Trafiksäkerhet vid järnvägsövergångar av (M) till Infrastrukturminister (S) kritiserar efter tågolyckan utanför . En lastbil med släp fastnade på en järnvägskorsning ; orsaken var ett tjockt lager is som borde ha hyvlats ned, rapporterar SR P4 . Lastbilen rammades i 100 kilometers hastighet, och 18 personer på tåget fick lindriga skador. får kritik på flera punkter, bland annat finns inga konkreta planer på att göra korsningen säkrare trots att bedömde att korsningen var farlig. Det är naturligtvis av avgörande betydelse att såväl bilister som tågresenärer ska kunna färdas tryggt och säkert utan risk för olyckor som beror på bristande underhåll och vinterväghållning. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att liknande olyckor inte sker
fr · H8113109 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3109 Vikten av verksamhetsförlagd utbildning av (M) till Statsrådet (S) genomförde sin årliga enkät om sin verksamhetsförlagda utbildning, VFU. Många uppger att de är nöjda i sin helhet men vad som är oroväckande är att årets enkät visar på att nästan en fjärdedel av studenterna överväger att byta yrke efter sin VFU och att andelen som inte ens får en VFU har ökat. Fler söker sig till sjuksköterskeprogrammet, vilket är oerhört positivt, men när siffror visar på att andelen studenter som känner sig förberedda på praktiska moment har minskat från till måste situationen tas på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att följa upp de verksamhetsförlagda utbildningarna så att hälso- och sjukvården får studenter med tillräcklig VFU för att klara examen?
fr · H8113110 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3110 Internationellt stöd för ökad sjukvårdskapacitet av (M) till Socialminister (S) ställde undertecknad en skriftlig fråga till socialministern om inlåning av intensivvårdspersonal från grannländer. Detta med bakgrund i Kommuner och Regioners skrivelse till regeringen om en nationell förfrågan om internationellt stöd till svensk intensivvård. Denna skrivelse gjordes då de erfarit att det finns möjlighet till nationellt stöd med personal från våra nordiska grannländer. Den konkreta frågan var om socialministern kommer att ställa en formell förfrågan till våra nordiska grannländer om personalstöd till svensk intensivvård . I svaret på den skriftliga frågan pekar socialministern på att det finns ett avtal mellan de nordiska länderna om stöd i en katastrofsituation. Detta menar dock socialministern kan enbart aktiveras om den nationella kapaciteten är uttömd. De kriterierna anser socialministern inte vara uppfyllda. I ett inslag i TV4 framkommer att sjukhusen kommer ha svårt med bemanning , och på flera håll är läget akut. Personal vittnar i inslaget om att de är i stort behov av ledighet och att semestern behövs för deras återhämtning. I samma inslag framkommer att två av tre regioner inte kan garantera semester för sin vårdpersonal. I svaret på den ovannämnda skriftliga frågan menar socialministern att det är viktigt för regeringen att ”personalen som har gjort helt otroliga insatser kan få återhämtning”. Det är alldeles fundamentalt för den svenska sjukvården att vårdpersonalen klarar av att fortsätta arbeta pandemin igenom. Flertalet instanser pekar på en ohållbar situation med en snart uttömd personalkapacitet, och läget får således betraktas som akut. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att kapaciteten inom svensk sjukvård är uttömd, och är ministern i sådana fall beredd att skicka en nationell förfrågan om internationellt personalstöd för att trygga sjukvårdspersonalens återhämtning?
fr · H8113111 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3111 Fysisk aktivitet i skolan av (C) till Utbildningsminister (S) Allt fler barn och unga lider av psykisk ohälsa, vilket har kommit att bli ett av samhällets stora problem. Barns och ungas brist på fysisk aktivitet, deras ökade stillasittande och den ökande psykiska ohälsan är problem som uppmärksammats . Dessa problem har och kan komma att förstärktas ytterligare i skenet av coronapandemin. Skolan är en skyddsfaktor i mångt och mycket. Sambandet mellan fysisk aktivitet och prestationer i skolan har i flera rapporter och studier visat sig vara positivt. har konstaterat i en kartläggning att ”skolrelaterade interventioner med fysisk aktivitet skulle kunna vara ett sätt att minska ångest, stärka resiliens och öka den positiva psykiska hälsan hos normalpopulationer av barn och unga”. Även om studien är liten och resultaten ska tolkas med försiktighet stämmer de väl överens med tidigare forskningsresultat. fick i uppdrag (U2018/1430/S) att lämna förslag på hur mer rörelse i skolan kan åstadkommas i men även inom förskoleklass och fritidshem vid behov. konstaterat att satsningar på mer rörelse och fysisk aktivitet i skolan pågår i de andra nordiska länderna. I redovisningen av regeringsuppdraget gav förslag på läroplansförändringar om att eleverna ska ges möjlighet och uppmuntras att delta i hälsofrämjande fysiska aktiviteter under skoldagen. För att stärka elevers kondition och hälsa krävs det en större del skolidrott som gör hälsa och fysisk aktivitet lustfyllt. För är barns och ungas hälsa en angelägen fråga. Vi har i vår utbildningsmotion bland annat påtalat vikten av mer rörelse i skolan. Vi vill se idrott och hälsa med pulshöjande aktivitet på skolschemat för att möjliggöra att fler barn når målet om minst en timmes fysisk aktivitet . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur går det med förslaget om läroplansförändringar för mer fysisk aktivitet i skolan?
fr · H8113112 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3112 bidrag till ideella läxhjälpsföreningar av (M) till Utbildningsminister (S) ställde jag en fråga till utbildningsminister om hur regeringen följer upp att bidrag till ideella läxhjälpsföreningar används på rätt sätt. Bakgrunden var att betalade ut till ideella föreningar som bedriver läxhjälp. har fler föreningar ansökt om bidraget, och detta ställer ökade krav på såväl beviljandeprocesserna som återrapportering av hur bidraget används. Utbildningsminister svarade mig att regeringen följer upp arbete, bland annat genom kontinuerlig dialog och årsredovisningen. Vidare hänvisades till att har ett team på myndigheten som har i uppgift att kontrollera och följa upp hur statsbidragen används. Utifrån en granskning som Stiftelsen gjort av statsbidrag avsedda för läxhjälp har det nu framkommit att en förening i som driver koranskola för unga barn har mottagit från för att bedriva läxhjälpsverksamhet. Men i stället för att använda bidraget till läxhjälp håller föreningen föreläsningar av salafistiska predikanter som föreläst om hat mot shiamuslimer, kvinnans underordning och hur homosexualitet är västvärldens ondska. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern och regeringen att följa upp att läxhjälpsbidraget används till det avsedda ändamålet, kontrolleras föreningarna som mottager bidrag gentemot andra register, och hur ser beviljandeprocesserna ut?
fr · H8113113 · 2021-06-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:3113 Rättssäkerheten för jägare av (M) till Statsrådet (S) En rapport från visar på mycket långa utredningstider för misstänkt grovt jaktbrott – men väldigt få dömda. 2020 var medelgenomströmningstiden för jaktbrott inom polisen . Hos var genomströmningstiden för grovt jaktbrott . Tabell 1: Antal misstänkta samt antal personer med lagföringsbeslut vad gäller illegal rovdjursjakt (varg, björn, järv, lodjur och kungsörn), 2010–2020. Antal misstänkta personer Personer med lagföringsbeslut Källa: Utredningstjänstens sammanställning av Brå statistik[1] Det här skapar en mycket märklig situation för jägare utredningen pågår. I var det ett mål där ett antal jägare var misstänkta . som de var misstänkta fick de sina vapen fråntagna och kunde således inte jaga. När åklagaren meddelade att brott inte kunde styrkas fick de tillbaka sina vapen. I ett annat uppmärksammat mål har personerna i målet också fått sina vapen fråntagna. Trots att de tidigare misstänkta numera är frikända i en ovanligt tydligt skriven dom i tingsrätten så får inte personerna tillbaka sina vapen. I ett brev till en av de av tingsrätten frikända männen skriver företrädare för polisen: ”noterar att domen i är överklagad och att din huvudman därmed formellt sett är misstänkt för brott då tingsrättens dom i och med överklagandet inte vann laga kraft. Att i fall som det nu förevarande, där tillståndsinnehavaren är misstänkt men lagakraftvunnen dom ännu inte föreligger, slutligt pröva frågan om återkallelse skulle enligt bedömning strida mot grundläggande rättsprinciper. Mot den ovan angivna bakgrunden föranleder din begäran ingen åtgärd från sida utöver denna svarsskrivelse.” Personerna är frikända av domstol men får likväl inte tillbaka sina vapen. De får heller inget beslut av som går att överklaga för att få frågan prövad i domstol. Det innebär att en person kan vara fråntagen sina vapen – och möjligheterna att jaga i 3–för att sedan bli frikänd i domstol. Det är en situation som inte framstår som tillfredställande och som måste anses strida mot grundläggande rättsprinciper. Det är av yttersta vikt i en rättsstat att en medborgare är oskyldig till motsatsen är bevisas, det vill säga personen har blivit dömd i en domstol. Att få sin sak prövad av en domstol och inte av en myndighet är också en del av en grundläggande rättsstat. När det gäller rättssäkerheten för jägare så verkar det finnas ett system där jägare inte får jaga under medan en rättsprocess pågår. Som framgår av så är det en kraftig majoritet av misstänkta personer som inte blir lagförda. I kombination med de långa utredningstiderna hos polis och åklagare så leder det till konsekvenser för jägare som är orimliga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra rättssäkerheten för jägare enligt beskrivningen ovan?