ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8122610 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2610 av (C) Livsmedelsstrategins genomslag hos myndigheterna har frågat mig om jag anser att uppdraget till myndigheterna är tydligt när det gäller hur man ska jobba med livsmedelsstrategin inom respektive myndighet och statligt verk. Jag håller med att det är viktigt att uppdraget till myndigheterna är tydligt när det gäller hur de ska arbeta för målen inom livsmedelsstrategin. Därför har regeringen ända sedan livsmedelsstrategin beslutades i 2017 arbetat aktivt med myndigheterna som har ansvar inom livsmedelskedjan. Den dåvarande landsbygdsministern bildade tidigt den strategiska myndighetsgruppen som hade till uppgift att utifrån myndighetens uppdrag se hur de kan bidra till livsmedelsstrategins mål. I gruppen ingick myndigheterna , , Verket för innovationssystem, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , och länsstyrelserna. I och med handlingsplan del 2 beslutade regeringen att ge i uppdrag att samordna den nationella och de regionala livsmedelsstrategierna, för att få en mer aktiv samordning. Utifrån detta uppdrag har myndigheten bildat en ny samverkansgrupp med samma myndigheter som ovan samt branschorganisationer inom livsmedelskedjan. Vid dessa möten deltar även min statssekreterare. Vi har också fört in i flera myndigheters regleringsbrev ett återrapporteringskrav där de ska redovisa åtgärder som myndigheten vidtagit för att bidra till de av fastlagda målen för livsmedelsstrategin. I livsmedelsstrategin konstaterar regeringen att det behövs ökad kunskap om jordbruksmarken respektive jordbruksproduktionen vid planläggning, bland annat för att de avvägningar som krävs enligt bestämmelsen i 3 kap. 4 § ska kunna göras på ett bra sätt. Både länsstyrelser och kommuner har framfört att det saknas kunskap och vägledning om jordbruksmarken i planprocessen. Mot denna bakgrund har , i samarbete med länsstyrelserna, en dialog med kommunerna i syfte att öka deras kunskaper i frågor som rör jordbruksmarkens värden och livsmedelsproduktionens betydelse för att därigenom förbättra underlagen för bedömningar. Jag anser att vi genom dessa åtgärder arbetar för att göra uppdraget mot myndigheterna tydligt när det gäller hur de inom sina verksamheter ska bidra till livsmedelsstrategins mål.
frs · H8122611 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2611 av (C) Samexistens mellan vindkraftverk och Försvarsmaktens behov har frågat mig hur jag avser att agera mot bakgrund av att Försvarsmakten inte genomfört det uppdrag som tilldelades 2020 vad avser våg- och vindkraft. I Försvarsmaktens regleringsbrev stod det att Försvarsmakten i sina yttranden i våg- och vindkraftsärenden ska utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med övriga samhället. I uppdraget ingick även att Försvarsmakten skulle analysera jämförbara länders och grannländers erfarenheter av fungerande samexistens mellan försvarsmakt och kraftigt utbyggd vindkraft inom samma geografiska område och att de skulle återkomma med förslag på hur det svenska systemet kan förbättras i det avseendet. Uppdraget redovisades i myndighetens årsredovisning . Av redovisningen framgår det att Försvarsmakten kontinuerligt arbetar med dessa frågor och att myndigheten genom samverkan med bl.a. mottagit rekommendationer som möjliggör prioriteringar och åtgärder i Försvarsmaktens arbete med våg- och vindkraft. Det Energimyndigheten bl.a. rekommenderar är att Försvarsmakten prioriterar vindkraft i el-område 3 och 4 och att Försvarsmakten deltar i de regionala analyser som kommer göras av den nationella vindkraftsstrategin. Utifrån dessa rekommendationer kommer Försvarsmakten att bedöma vilka förändringar och åtgärder som är möjliga att vidta. Arbetet med den internationella jämförelsen vad avser samexistens mellan försvars- och vindkraftsintresset fortsätter nu där med stöd av Försvarsmakten och , kommer att genomföra en studie. I regleringsbrevet har Försvarsmakten fått i uppdrag att fortsatt utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta aktörer i planerings- och prövningsprocessen av deras planerade anläggningar för förnybar energiproduktion och redovisa förutsättningar för att använda s.k. villkorade tillstånd. Uppdraget ska redovisas .
frs · H8122613 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2613 av (SD) Överenskommelse för att få slut på den politiska krisen i har frågat mig om jag vidtar några särskilda åtgärder för att förmå samtliga parter i att underteckna den nya framförhandlade överenskommelsen, och i så fall vilka åtgärder. Det är mycket välkommet att flera av de politiska parterna i ställt sig bakom det förslag på överenskommelse som presenterades av Europeiska rådets ordförande . Regeringen anser att den utgör en god grund för fortsatta demokratiska utveckling och EU-närmande. behöver ett välfungerande parlament där regeringspartiet och oppositionen kan arbeta tillsammans på ett konstruktivt sätt, särskilt i då möter både interna och externa utmaningar. Jag har uppmanat de partier som ännu inte gjort det att skriva under överenskommelsen.
frs · H8122614 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2614 av (S) Behandlingen av kristna munkar i har frågat mig på vilket sätt jag via EU kan verka för ett frisläppande och upphävande av munken dom. Jag har redogjort för regeringens syn på behandlingen av kristna minoriteter i i svaren på fråga 2020/21:2500 av (L) och på fråga 2020/21:2590 av (KD) 2020/21:2500.
frs · H8122615 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2615 av (SD) Uteblivna svar på riksdagsledamots frågor har frågat mig varför jag inte besvarat min interpellation eller kunnat ta debatten inom den tidsram som reglerna föreskriver. Skälet till dröjsmålet är tillfälligt förhinder att närvara i kammaren. Debatten planeras att genomföras .
frs · H8122616 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2616 av (SD) Tillsyns- och tillståndsavgifter för livsmedelskontroller har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av lagstiftningen om tillsyns- och tillståndsavgifter för livsmedelskontroller i syfte att effektivisera tillsynen och jämna ut avgifternas nivå. Livsmedelskontrollen ska vara riskbaserad, verkningsfull, effektiv och likvärdig i hela landet. Den ska utföras regelbundet med lämplig frekvens med hänsyn tagen till företagens egenkontroller och kontrollmyndigheternas erfarenheter. I finansieras livsmedelskontrollen i huvudsak med avgifter. Enligt livsmedelslagen (2006:804) får regeringen meddela föreskrifter om beräkningen av avgifter som tas ut av statliga myndigheter. Regeringen har i förordningen (2021:176) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter reglerat att kostnader för kontroll ska täckas av avgifter och att avgiften ska fastställas av den behöriga myndigheten men regeringen kan enligt livsmedelslagen (2006:804) inte reglera hur kommunala myndigheter ska beräkna sina avgifter med hänsyn till den kommunala självstyrelsen. Kommuner får dock enligt kommunallagen (2017:725) inte ta ut högre avgifter än som motsvarar kostnaderna för de tjänster som de tillhandahåller. Det pågår en rad initiativ på området som jag kommer att redogöra för nedan. Regeringen har arbetat systematiskt och långsiktigt för att utveckla livsmedelskontrollen och för att göra den mer effektiv och likvärdig. I förordningen (2009:1426) med instruktion för ges myndigheten uppgiften att rapportera hur kontrollen kan utvecklas och förbättras. Regeringen har bl.a. uppdragit till myndigheten att se över den riskklassningsmodell som ligger till grund för beräkningen av livsmedelsavgifterna för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen, att utvärdera effekterna av arbetet med att utveckla kontrollen och göra den mer likvärdig i hela landet samt att utarbeta ett förslag om hur en uppföljning av de kommunala myndigheternas förmåga att utföra livsmedelskontroll kan genomföras. Regeringen har också gett uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga hur kommunala myndigheter samverkar i livsmedelskontrollen och bedöma hur förutsättningarna ser ut för att öka samverkan. har även i uppdrag att öka likvärdigheten i kontrollen genom att bland annat möjliggöra minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag. beslutade regeringen att införa obligatorisk efterhandsdebitering av livsmedelskontrollavgifter. Efterhandsdebiteringen ska införas av kontrollmyndigheterna och senast vid utgången av 2023. En likvärdig kontroll i hela landet är en viktig fråga för regeringen. Frågan är väl utredd och många åtgärder är redan vidtagna. Jag bedömer att vidtagna åtgärder samt pågående förbättringsarbete kommer att bidra till en ökad effektivitet och likvärdighet i kontrollen.
frs · H8122617 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2617 av (SD) Kriminella som smugglar djur har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av kritiken från och Statens jordbruksverks generaldirektörer om att det blir fri lejd för kriminella som smugglar hundar och andra sällskapsdjur. Inledningsvis vill jag säga att hundsmuggling är fruktansvärt och helt oacceptabelt. Det medför allvarliga konsekvenser både för det enskilda djuret och samhället sett till att djuren far illa och risken att smittor, som vi länge arbetat aktivt för att hålla borta från , kommer in i landet. finns en djurhälsolagstiftning i form av en förordning på EU-nivå, och rådets förordning (EU) 2016/429 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”). tillsattes med syfte att anpassa vår nationella lagstiftning till EU:s djurhälsoförordning och andra EU-bestämmelser. Utredningen lämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandet har remitterats och arbetet går vidare med att bland annat analysera de olika remissinstansernas synpunkter, inklusive de synpunkter och lämnade. Jag vill framhålla det viktiga arbete , och tillsammans gör för att sprida information om hur svenska hundköpare kan känna sig trygga med köpet och undvika att råka ut för oseriösa aktörer. Anpassningar av svensk lagstiftning till EU:s djurhälsolagstiftning är ett viktigt arbete där många aspekter måste vägas samman. Regeringen kommer därför fortsätta följa frågan noga.
frs · H8122618 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2618 av (SD) i har frågat mig om jag anser att det är viktigare att val i hålls än att fokusera på vilka som faktiskt deltar och att det är ovidkommande att de är terroriststämplade rörelser, och på vilket sätt det i så fall kommer till uttryck i agerande i förhållande till . I mitt svar på fråga 2020/21:2517 redogörs för regeringens uppfattning när det gäller de val som förbereds i och vilka förväntningar regeringen har på en palestinsk regering som bildas efter val.
frs · H8122619 · 2021-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:2619 av (L) Undantag i lagstiftningen om månggifte har frågat mig om jag, givet förslaget om undantag från icke-erkännande av månggiften vid synnerliga skäl i propositionen, kan förklara hur undantagen är förenliga med ett allmänt icke-erkännande av månggiften. I är det förbjudet att vara gift med flera personer . I vissa andra länder är däremot månggifte tillåtet. Ett sådant utländskt månggifte erkänns i , om ingen av parterna hade anknytning till när äktenskapet ingicks. Detta vill regeringen ändra på. Regeringens uppfattning är att månggifte inte har någon plats i ett jämställt och modernt samhälle. Regeringen har därför i en proposition till föreslagit ett generellt förbud mot erkännande av utländska månggiften. Förbudet ska gälla oavsett anknytning till när äktenskapet ingicks. Det ska finnas en möjlighet att göra undantag från förbudet men endast om det finns synnerliga skäl. Vi har i redan en etablerad ordning med förbud mot erkännande av utländska äktenskap som inte är önskvärda. Det handlar om bl.a. tvångsäktenskap och barnäktenskap men även månggifte där någon av parterna hade anknytning till för äktenskapets ingående. I dessa fall finns också en möjlighet till undantag vid synnerliga skäl. Det är alltså inte något nytt undantag regeringen föreslår ska gälla för de ytterligare månggiften som förbudet nu ska omfatta. Undantaget ska tillämpas mycket restriktivt och endast om ett förbud skulle leda till allvarliga konsekvenser för kvinnan eller annars framstår som orimligt. Undantaget ska inte användas för att registrera ett äktenskap i folkbokföringen utan enbart för att i en enskild situation kunna ge en kvinna tillgång till en viss specifik rättsverkan av äktenskapet. Det kan exempelvis handla om en arvssituation där kvinnas rätt till arv förutsätter att hon i en rättsprocess om arvet anses ha varit den avlidnes fru. Att ett icke-erkännande får ekonomiska konsekvenser är inte tillräckligt för att göra undantag. Det ska krävas att konsekvenserna är allvarliga. Det kan förutses, på samma sätt som för övriga fall där förbudet redan gäller, att undantaget kommer att användas ytterst sällan. Ventilen handlar alltså inte om att uppmuntra eller upprätthålla ett stötande rättsförhållande, utan om att möjliggöra att i undantagsfall undvika ett orimligt resultat för en utsatt människa. Sammanfattningsvis tar regeringen genom förslaget ett klart och tydligt ställningstagande mot månggifte på ett sätt som ska undvika att någon kvinna drabbas av allvarliga konsekvenser som en följd av förbudet.
fr · H8112725 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2725 Brott mot eldupphör i av (SD) till Utrikesminister (S) Vid forum för säkerhetssamarbete visade ständiga mission till i de övriga deltagande staterna hur allvarliga brott mot eldupphör har begåtts av ryska ockupationsstyrkor under den senaste månaden. ”Bara använde de ryska väpnade formationerna i stor utsträckning och granatkastare, vilka är förbjudna enligt Minsk-avtalen, MT12 Rapira antistridsvagnsvapen, olika granatkastare, tunga maskingevär och handeldvapen för att starta 156 attacker mot väpnade styrkor, sade ständiga mission.” rapporterade nyhetsbyrån . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern i egenskap av OSSE-ordförande med anledning av rapporten från ständiga mission till om hur förbjudna ryska granatkastare används för att bryta eldupphöret?
fr · H8112726 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2726 Åtgärder mot PFAS i miljön av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Saneringen av PFAS på flygplatser går långsamt. På flygflottilj vill försvaret dränera utan att sanering är gjord. PFAS läcker även från andra föroreningskällor i . I tidningen rapporterades det om att vattnet i lilla Kistingebäcken i innehåller så höga halter av PFAS att jordbrukarna längs bäcken avråds av kommunen att använda vattnet från bäcken till bevattning av grödorna. Förutom effekter på miljö och potentiellt på hälsa vid förorening i vattentäkter har problemet nu blivit så stort att även vattenförsörjningen till jordbruket hotas lokalt. Inträffar det en torrsommar under dessa förhållanden kommer det att leda till stora skördeförluster på sådana platser. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad gör ministern och regeringen för att sanera källor för PFAS-utsläpp, och vad gör regeringen i övrigt för att vatten i vattendrag inte ska innehålla höga halter av PFAS?
fr · H8112727 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2727 Certifiering av skyddade boenden av (SD) till Socialminister (S) Många som utsätts för våld och hot är i behov av stöd, både akut och på , exempelvis när det gäller boende. De flesta kommuner erbjuder någon form av skyddat boende. I vissa fall driver kommunen ett eget skyddat boende och i andra fall drivs det av ideella föreningar, ofta kvinnojourer, eller privata aktörer. Insatsen skyddat boende ska primärt skydda mot hot och våld, men oftast kombineras den med annat stöd för att hjälpa och stärka individen. Syftet med skyddat boende kan vara att tillfälligt ge skydd i en akut och ibland livshotande situation, men det kan också vara en del av en mer långsiktig insats med stöd- och behandlingsinsatser. Skyddat boende är en socialtjänstinsats och kan drivas i regi eller av enskilda aktörer, till exempel frivilligorganisationer. Kvinnojourer har kommit att bli självklara aktörer för att stödja våldsutsatta kvinnor och deras barn, och en majoritet av landets skyddade boenden drivs av frivilligorganisationer. ideellt, medan drivs i privat regi och av kommunerna enligt en kartläggning från . har flera frivilligorganisationer som gör ett oerhört viktigt arbete och är en viktig länk i att erbjuda boende och stöd för dem som är utsatta för våld, hot eller som av annan anledning är i behov av skyddat boende. I de fall socialnämnden inte själv tillhandahåller boenden kan således avtal skrivas med såväl privata som ideella organisationer. Det är trots allt nämnden som ansvarar för att verksamheten håller god kvalitet. Det åligger dock verksamheten att tillhandahålla ett gott boende och utföra insatser i enlighet med nämndens önskemål. Det finns ingen form av certifiering av de aktörer som erbjuder jourer och skyddade boenden utan det åligger socialnämnden att ansvara för att dessa håller god kvalitet. En nationell certifiering av skyddade boenden och jourer skulle på många sätt tydliggöra för nämnden att boendet är kvalitetsgranskat men skulle också kunna innebära ett krav på att en hög kvalitet med rätt kompetens bibehålls. Men anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad anser ministern om nu gällande regelverk kring skyddade boenden, och ser ministern ett behov av att certifiera dessa verksamheter?
fr · H8112728 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2728 Panchen Lama av (SD) till Utrikesminister (S) Tibetanen Gedhun Choekyi försvann i kinesiskt förvar som ung pojke för hela . erkändes den då pojken som den 11:e Panchen Lama, en reinkarnation av sin föregångare, den 10:e Panchen Lama, som dog . Erkännandet av den exilerade tibetanska andliga ledaren upprörde inte helt oväntat de kinesiska myndigheterna som räds förekomsten av all religion, kultur, traditioner eller annat som kan hota världsbild. Av den anledningen valde de kinesiska myndigheterna att ta pojken och hela hans familj i förvar. var Panchen Lamas 32:a födelsedag, och än saknas kännedom om vad som hänt honom. Från amerikanskt håll har man aktivt försökt sätta press på de kinesiska myndigheterna, i syfte att få reda på mer information och helst möjliggöra en träff med den framstående buddhistiske ledaren. kommission för internationell religionsfrihet (USCIRF) upprepade exempelvis sin uppmaning till den kinesiska regeringen att helt släppa Gedhun Choekyi . Dessvärre utan resultat. Det råder ingen tvekan om att har tagit detta på allvar. antogs till och med en lag, Policy and Support Act of 2020, i syfte att förtydliga politik gentemot som innebär att urvalet av tibetanska religiösa ledare endast ska kunna fattas av tibetaner (utan kinesisk regeringsinblandning). Frågan är dock vilket stöd får från övriga i det internationella samfundet. Utrikesminister önskas därmed svara på följande fråga: Hur ställer sig ministern till arbete beträffande frigivandet av Panchen Lama och tibetanernas rätt att själva välja sina religiösa ledare, och har ministern själv vidtagit några åtgärder i syfte att främja detta arbete?
fr · H8112729 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2729 Inställda val i av (SD) till Utrikesminister (S) meddelade diktator att man inom sitt parti enats med den rivaliserande terrorgruppen om att hålla val , vilket inte skett . Tre val skulle därmed planeras: Först ett parlamentsval () sedan ett presidentval () och sist ett val till den så kallade palestinska nationella kommittén () som de facto är PLO:s lagstiftande organ. Den palestinske diktatorn sitter på av ett 4-årigt mandat som president, och hans huvudsakliga rivaler, terrorgruppen , har onekligen ett mycket starkt stöd bland palestinier. Därtill har två utbrytarlistor från kommit att oroa . Av den anledningen var vi säkerligen många som än en gång bara väntat på besked om att valen ställs in, ett besked som vi nu också har fått, även om det formellt heter att de skjuts upp. Det råder ingen tvekan om att den nuvarande regimen i är mindre populär än kanske och att det starkaste politiska alternativet är än värre, sett till eventuella våldsyttringar gentemot exempelvis . Likväl visar detta tydligt på problemet med att man systematiskt motverkar demokratiska tendenser och att , som regeringen erkänner som ett eget land, är allt annat än en välfungerande stat. Utrikesminister önskas, mot bakgrund av detta, svara på följande fråga: Hur ser ministern på beskedet om inställda val i och har hon framfört några budskap till den eller vederbörandes regim?
fr · H8112730 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2730 Strider mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) har relationen mellan och varit spänd. besköt kirgiziska och tadzjikiska styrkor varandra över gränsen mellan de två länderna. En kirgizisk postering träffades av granater vilket föranledde att kirgiziska styrkor slog tillbaka och tog över en tadzjikisk postering. Många skadades i attackerna och tre på vardera sida dog. Det är den värsta sammandrabbningen mellan länderna. Efter attackerna enades man dock om vapenvila. är just nu ordförande i i vilken båda länderna är deltagande stater. Utrikesministern har varit i regionen. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Berörde ministern på något sätt situationen mellan de båda länderna vid sitt besök i regionen , och avser ministern att i egenskap av OSSE-ordförande vidta några särskilda åtgärder med anledning av torsdagens händelser?
fr · H8112731 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2731 tillämpning vid vårdnadsmål av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I tidskriften tas upp att det i finns hinder för barnets bästa, gällande tillämpning ifråga om vårdnadsmål. kan enligt jurister missförstås, eftersom det på olika ställen i lagtexten anges att man vid bedömningen ska ”fästa avseende särskilt vid” vissa angivna omständigheter (6 kap. 2 a och 5 §§ ). Man riskerar då att läsa in i dessa bestämmelser att de skulle begränsa barnets rättigheter. Där framgår också att detta strider mot de utökade regler för barns rätt som skapats. Enligt en rapport från där 462 mål undersökts har man inte kunnat identifiera någon konkret prövning av barnets bästa då vårdnadsmål varit aktuella. Det är anmärkningsvärt eftersom regeringen i många fall påpekar vikten av barnens rätt och har vidtagit åtgärder som ska syfta till prioriteringar av barns rättigheter. Av den anledningen uppstår frågan om åtgärderna är tillräckliga eller om rätt åtgärder valts. Det framstår alltså som att blir allt svårare att tillämpa, inte minst i fall där det gäller barnrätt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att kan användas utan att missförstås, i fall där det gäller barnrätt, exempelvis i vårdnadsmål?