ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H8121719 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1719 av Kopparklint (M) Barn i skyddat boende Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att barn som bor på skyddat boende kan utöva sin rättighet till skolgång på ett tryggt och säkert sätt, utan att skyddet undanröjs. Jag vill börja med att understryka vikten av att alla flickor och pojkar är trygga i skolan. Det framgår av skollagen (2010:800) att alla ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden. Utbildningen ska också utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Det slås även fast att all utbildning och annan verksamhet som rör barn ska ha barnets bästa som utgångspunkt. är FN:s konvention om barnets rättigheter () lag i . Av följer att alla barn är lika mycket värda, att ingen får diskrimineras och att det vid alla åtgärder och beslut som rör barn i första hand ska beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Barn har också enligt konventionen rätt till utbildning. Som utbildningsminister kan jag inte nog understryka värdet av att rätten till och barns möjligheter till utbildning värnas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i s.k. skyddat boende tillsammans med en av vårdnadshavarna. överlämnades betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrätts-perspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112) till regeringen. Under beredningen i framkom att förslagen bör kompletteras i vissa avseenden. Mot denna bakgrund togs en promemoria fram: Stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende – förslag till bestämmelser rörande bl.a. omedelbar placering, sekretess och skolgång (Ds 2020:16). Promemorian har remitterats och förslagen bereds inom . När det gäller insatser för att motverka våld mot barn anser regeringen att det är nödvändigt med ett fortsatt samlat grepp och anger i budgetpropo-sitionen att avsikten är att vidta ytterligare åtgärder. Regeringen har aviserat att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inbegripet hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har vidare gett och i uppdrag att bedriva ett utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. har även tagit fram ett stödmaterial om skolans arbete med barn och elever som har skyddad identitet. Stödmaterialet är ett stöd för huvudmän, rektorer och personal i skolväsendet i arbetet med att skapa en trygg och säker utbildning för de barn och elever som har ett skyddat boende. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en trygg och säker utbildning. Vårt arbete med detta fortsätter och målet är att alla barn och elever ska få den utbildning de har rätt till.
frs · H8121720 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1720 av (M) Elpriserna har frågat mig om jag delar Svenskt Näringslivs bedömning av konsekvenserna av regeringens förslag om minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs, och om jag i så fall avser att förändra det så att det inte innebär dyrare kostnad för elkunder. Det förslag som tar upp syftar till att minska anslutningskostnaderna för elproduktions till havs och är en del av Energiöverenskommelsen. Förslaget innebär att () får i uppgift att bygga ut transmissionsnät i havet. Utbyggnaden ska göras inom Sveriges sjöterritorium där fler elproduktionsanläggningar kan ansluta, dvs. projektörerna kommer att behöva betala en del av de totala kostnaderna för anslutningen själva. Utbyggnaden ska också göras där den bedöms bidra till att mål om förnybar elproduktion nås. Genom att bygger ut transmissionsnätet till havs kommer förutsättningarna för att ansluta havsbaserad vindkraft att bli mer jämförbara med de som gäller för anslutning av vindkraftverk på land. Utbyggnaden kommer att finansieras, liksom all utbyggnad och förstärkning av transmissionsnätet som gör, via transmissionsnätstariffer. Dessa betalas av Svenska kraftnäts kunder, vilka till största del är regionnätsbolag. De i sin tur kommer att kunna fördela kostnaderna till sina kunder, vilka är lokala elnät, elproducenter och elkunder. Förslaget om minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs har remitterats och kommer vi att invänta remissinstansernas synpunkter på förslaget.
frs · H8121721 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1721 av (C) Dialog före gränsstängningar har frågat mig om vilken dialog jag och regeringen har haft med våra norska, danska och finska regeringskollegor, som föregått den senaste tidens svenska inreserestriktioner. Situationen är allvarlig och det krävs en tät dialog med våra nordiska grannländer för att försöka nå fram till konkreta lösningar för de som drabbas. I min dialog med mina samarbetsministerkollegor framhåller jag att vi måste försöka hitta konstruktiva lösningar och tillämpa undantag som underlättar situationen i gränsregionerna. Vid det senaste mötet i lyfte jag åter detta. Transparens och korrekt information till våra medborgare är centralt. Under hela pandemin har de nordiska kontakterna varit täta – på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Jag har informerat våra grannländer inför beslut som påverkar våra gränser. Inför beslut om ett tillfälligt inreseförbud mot informerade jag på förhand min danska kollega om beslutet och om vilka undantag som skulle inkluderas. Efter en nära dialog där framhöll önskemål om b.la. möjlighet till transit till och från , kunde vi i detta fall ta fram en lösning som åtgärdade problemen som följde av beslutet. Vidare informerade vi , , och regeringar inför att införde ett krav på testning vid inresa . Jag har även haft kontakt med företrädare för . Den täta kontakten samarbetsministrarna emellan, där konsekvenser av reserestriktioner har diskuterats kontinuerligt, ledde också till att det svenska kravet på testning vid inresa innehöll ett antal viktiga undantag. Ett exempel på detta är att personer som arbetspendlar över gränserna endast behöver testa sig en gång . Men det behövs en bättre struktur för den här typen av informationsutbyte. Därför har jag vid möten med mina samarbetsministerkollegor, sedan krisens början, drivit frågan om att vi behöver stärka vårt samarbete i gränshinderfrågor och säkerställa bättre informationsdelning inför beslut som påverkar gränserna. Jag har särskilt pekat på behovet av att tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och vikten av dialog inför beslut om gränsrestriktioner. Anledningen har varit just att värna de gränsboendes situation. Många befinner sig i svår situation där de inte kan korsa gränsen för att ta sig till sina arbeten eller träffa sina familjer. Våra länder har olika förutsättningar och har drabbats av pandemin på olika sätt, vilket gör att det är oundvikligt att våra åtgärder till viss del skiljer sig åt. Det betyder att vi tillsammans med våra grannländer måste göra vårt yttersta för att lösa de gränshinder och problem som uppstår till följd av restriktionerna. De nordiska regeringarna är överens om att vi kommer att behöva ett utbyte av erfarenheter och utvärdera på vilka områden samarbetet under krisen kunde ha fungerat bättre, så att vi gemensamt kan stå bättre rustade inför nästa kris. Nära och tillitsfulla mellanfolkliga relationer är en central byggsten för ett starkt nordiskt samarbete. Att återuppbygga förtroende för nordiskt samarbete, särskilt i gränsregionerna, har hög prioritet för mig.
frs · H8121722 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1722 av (SD) Attacker på kyrkor och kristendomen har frågat justitie- och migrationsministern vad han gör för att undersöka om det finns likartade motiv bakom flera brott riktade mot kyrkor och begravningsplatser, hur den eventuella kristofobin i ser ut samt vad som kan göras för att få stopp på den. Frågan har överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag betona att regeringen tar angrepp på människor och egendomar i syfte att hindra människor från att utöva sin tro på stort allvar. Det är både olagligt och helt oacceptabelt. Regeringen arbetar med kraft för att motarbeta dessa företeelser. I regeringsförklaringen underströk statsministern att rasism i alla dess former och uttryck ska motas tillbaka av hela samhället. Den som hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan liknande grupp av personer med anspelning på t.ex. trosbekännelse, såsom kristendom, kan dömas för hets mot folkgrupp. Om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av t ex. trosbekännelse kan straffet skärpas. Regeringen har därtill genomfört en rad straffskärpningar, till exempel när det gäller olaga hot och skadegörelse, som utgör majoriteten av brotten med kristofobiska motiv. Till detta kan läggas att regelbundet tar fram hatbrottstatistik, där antalet anmälda hatbrott med kristofobiska motiv ingår. Statistiken redovisar även vilka de vanligaste brotten är, brottsplats samt relation mellan gärningspersonen och den utsatta. gör kontinuerligt bedömningar av hotbilden mot religiösa byggnader och trossamfund och samråder vid behov med Säkerhetspolisen. Beslut om relevanta skyddsåtgärder fattas därefter i varje enskilt fall. Det som har hänt är allvarligt och hanteras inom polisens brottsutredande verksamhet. I det ingår att undersöka om liknande brott kan knytas till varandra. För att bekämpa hatbrott och rasism krävs både långsiktighet och uthållighet. Liksom jag påtalat i tidigare frågesvar är en tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende, en god myndighetssamverkan samt en ändamålsenlig lagstiftning viktiga delar för att öka tryggheten och förebygga brott. Regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott omfattar även kristofobi. Genom planen tar regeringen ett helhetsgrepp om det viktiga arbetet i dessa frågor. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förstärkning av arbetet mot rasism med . Förstärkningen ger utrymme för fortsatta och nya insatser inom ramen för planens fokusområden, däribland ett mer aktivt rättsväsende. Fler poliser och civilanställda är helt centralt för att öka tryggheten i vårt land. har haft fler anställda än nu och arbetet med att nå målet om 10 000 fler polisanställda fortsätter med full kraft. Vi är nu mer än halvvägs och regeringen är fast beslutna om att nå målet och öka antalet polisanställda.
frs · H8121723 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1723 av (L) Romernas svåra situation i EU-länder under pandemin har frågat jämställdhets- och bostadsministern med ansvar för stadsutveckling och arbetet mot segregation och diskriminering hur statsrådet avser uppmärksamma den romska minoritetens situation inom EU, speciellt med tanke på pandemin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag håller med frågeställaren om att situationen för romer i många länder inom EU är oacceptabel. för grundläggande rättigheter publicerade en rapport om romers levnadsvillkor i några EU-länder som visar på utbredd antiziganism, diskriminering och fattigdom. Det här är faktorer som skapar en utsatthet som riskerar att förstärkas i samband med krissituationer såsom under den pågående covid-19-pandemin. Detta är också något som bekräftats i kontakter med regeringens romska referensgrupp. Romers särskilda utsatthet under nu rådande pandemi har diskuterats i flera internationella sammanhang, både inom EU och , där regeringen deltar. Jag har själv deltagit i en högnivåkonferens inom EU och lyft vikten av att arbetet för romsk inkludering fortsatt måste prioriteras under pandemin och att den europeiska romska befolkningen drabbats hårt av pandemins konsekvenser. Det gäller också här i . Jag avser att fortsatt lyfta frågan om romers utsatthet, i internationella såväl som nationella sammanhang, för att jag är övertygad om att det här arbetet behöver synliggöras på alla nivåer. står värd för högnivåmötet internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism och på forumet kommer den historiska och nutida antiziganismen diskuteras. På EU-nivå har arbetet för romsk inkludering precis gått in i en ny fas. har ett nytt europeiskt strategiskt ramverk för romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet 2020–2030 utarbetats av . Det nya utgör både en ambitionshöjning och en konkretisering jämfört med tidigare ramverk, vilket regeringen välkomnar. Jag ser det som en särskild styrka att ramverket har ett tydligt fokus på romsk delaktighet, något som är en hörnsten i den svenska strategin för romsk inkludering.
frs · H8121724 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1724 av Boriana (M) Elförsörjningen i Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att basindustrier inte ska behöva stänga ned stora delar av produktionen under kalla vinterdagar. Till att börja med vill jag klargöra att inga industrier tvingats tillfälligt stänga ned på grund av elbrist i . Att elpriset varierar är en naturlig del av en konkurrensutsatt marknad där priset speglar utbud och efterfrågan. Det är heller inget nytt att elförbrukare anpassar sin förbrukning efter elpriset. Faktum är att en nyckelfråga framöver är att skapa förutsättningar för elförbrukare att kunna vara mer flexibla i sin elanvändning, delta på elmarknaden och därmed också kunna spara på sina elkostnader. Detta är viktigt inte minst inför den kommande elektrifieringen av industri och transportsektor. Men med det sagt är jag fullt medveten om att det finns flera industrier i som har svårt att anpassa sina processer för att kunna vara flexibla i sin elförbrukning. Elförbrukare, däribland Holmen, kan hantera de risker som varierande elpriser utgör genom att teckna prissäkrade långtidskontrakt med elleverantörerna. Sådana säkringar gör att elförbrukaren påverkas i mindre grad av förändrade elpriser. Avslutningsvis vill jag understryka att ska ha konkurrenskraftiga elpriser sett till de genomsnittliga elpriserna . Detta är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för vår industri. Det är glädjande att medelstora och stora företag har de lägsta elkostnaderna i hela EU. Vår rekordstora export av el på årsbasis är en tydlig indikation på att elen kostar mer i andra länder.
frs · H8121725 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1725 av (SD) Tydligare regler och ansvar för avfallshantering har frågat mig vad regeringen tänker göra för att förtydliga ansvarsfördelningen mellan myndigheter samt samarbetet mellan myndigheter och företag för att förhindra att oseriösa företag kan utnyttja kryphål i regelverket till skada för människor och miljön. Frågan ställs mot bakgrund av att det finns flera fall där verksamhetsutövare hanterat avfall bristfälligt och där fastighetsägare eller kommuner får ansvaret när bolagen går i konkurs. Utan att uttala mig om enskilda fall vill jag understryka att regeringen ser allvarligt på miljöbrottslighet och verksamheter som skadar miljön. Det är oacceptabelt att det förekommer fall där avfall inte tas om hand av verksamhetsutövare med såväl negativa effekter på miljön som stora kostnader som följd. Bestämmelserna i och kompletterande föreskrifter i förordningar och myndighetsföreskrifter reglerar vilka skyldigheter som verksamhetsutövare har avseende avfallshantering men också vilket ansvar myndigheter har för tillsyn över sådan hantering. Vid räddningsinsatser kan även andra skyddslagstiftningar bli tillämpliga parallellt med . Samarbete mellan myndigheter är givetvis en viktig del i myndighetsutövningen för att säkerställa en bra hantering. har därför remitterat flera förslag som syftar till att öka tillsynsmyndigheternas möjligheter att agera mot brottslig verksamhet kopplad till avfallshantering och till att förbättra avfallshanteringen. Det föreslås att den som ansvarar för avfall ska se till att avfallet blir behandlat när fortsatt lagring som en del av insamling inte är motiverad. Det föreslås också ändringar som innebär att avfallshantering som riskerar att medföra större negativa miljöeffekter ska vara tillståndspliktig. Slutligen föreslås krav på ekonomisk säkerhet för anmälningspliktiga verksamheter vilket ska förebygga att kostnader vältras över på skattebetalarna om aktörer går i konkurs. trädde bland annat en ny bestämmelse i kraft som innebär en möjlighet för att ingripa mot en kommun som inte sköter sitt tillsynsuppdrag och att tillsynsbegreppet i preciserades. Regeringen har också beslutat om skärpta regler för miljötillsyn för att främja en mer enhetlig och effektiv miljötillsyn i hela landet. De nya bestämmelserna innebär att ska ta fram en nationell tillsynsstrategi i samverkan med övriga centrala tillsynsvägledande myndigheter. Vi behöver kontinuerligt arbeta för att se till att verksamhetsutövarna uppfyller gällande miljökrav och straffa dem som har begått brott. Vi behöver också arbeta för att förebygga skador på miljön. Det är viktigt att tillsynsmyndigheterna har tillräckliga resurser och möjligheter att upptäcka brister i avfallshanteringen. För att stärka och länsstyrelsernas arbete med tillsyn och tillsynsvägledning enligt har regeringen i budgetpropositionen 2021 ökat medlen till och länsstyrelsernas förvaltningsanslag.
frs · H8121726 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1660 av (SD) Prioriterande av utlänningar som vistas illegalt i , fråga 2020/21:1666 av (SD) Förtur till vaccination för illegala invandrare, fråga 2020/21:1677 av (M) Prioriteringsordningen och avseende covid-19-vaccinationen och fråga 2020/21:1726 av Kopparklint (M), , Allmän vaccinering har frågat mig om huruvida jag anser det rättvist att utlänningar som vistas illegalt i prioriteras före svenskar, och om inte, vilka åtgärder jag tänker vidta för att ändra denna prioriteringsordning. har frågat mig på vilka grunder jag kan motivera att man väljer att i vaccinationsordningen prioritera människor som till och med saknar den lagliga rätten att vistas i framför svenska medborgare eller personer med giltigt uppehållstillstånd. har frågat mig om jag fortfarande står fast vid den prioritetsordning som jag och presenterade , och varför det i så fall är viktigt att till exempel ”papperslösa” i varierande ålder ska få covid-19-vaccin före svenska medborgare i åldern 50–. Kopparklint har frågat mig om vilka åtgärder jag är villig att vidta så att den allmänna vaccineringen förblir just allmän. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. har regeringens uppdrag att ta fram en nationell operativ plan för vaccination mot covid-19. I uppdraget ingår bland annat framtagandet av en prioritetsordning. Den nationella planen för genomförande av vaccineringen mot covid-19 som tagit fram uppdateras löpande allteftersom fler vaccin blir godkända och ytterligare ny kunskap om vaccinen blir tillgänglig. I enlighet med hälso- och sjukvårdslagen och den etiska plattformen sker vaccinationerna efter behov. Det är därför som äldsta medborgare vaccineras först, tillsammans med den vård- och omsorgspersonal som jobbar nära dem. Det är också därför personer i medicinska riskgrupper är mycket högt prioriterade. I vaccinationsarbetet behöver emellertid hela befolkningen nås. Särskilda insatser kan därför behövas riktas till olika grupper. Till exempel till personer som av olika skäl kan ha svårigheter att följa rekommendationer om smittskyddande åtgärder och därmed har en ökad risk för att bli smittade och sprida smittan vidare. Det kan bland annat gälla personer som lever i socialt utsatta situationer. Däremot har avsikten aldrig varit att hela grupper av människor ska prioriteras utifrån till exempel socioekonomi, utan att det i sådana grupper kan finnas personer med särskilt hög risk för att bli smittade eller sprida smitta. Då behöver man se till att de blir vaccinerade. En hög vaccinationstäckning skyddar oss alla. Ingen är säker förrän alla är säkra.
frs · H8121727 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1727 av (M) om förberedelser för en tredje våg av covid-19 har frågat mig om det finns någon plan i mitt och regeringens arbete utifrån olika scenarier och utvecklingen av covid-19, exempelvis inför en eventuell tredje våg, och hur jag avser att säkra att den kommuniceras tydligt till svenska folket. Det är viktigt att vi, som vi hanterar det som händer här och , även planerar för det som ligger framför oss och att vi gör scenarier kring den kommande utvecklingen utifrån den kunskap vi nu har om pandemin. Regeringen gav i uppdrag att löpande uppdatera scenarier för hur smittspridningen kan komma att utvecklas framöver. Syftet är att löpande få en bedömning om smittspridningens utveckling som kan utgöra ett planeringsunderlag för hälso- och sjukvård, myndigheter och andra aktörer för att möta rådande situation och skapa en god beredskap. Myndigheten ska även se över vilka insatser som bör genomföras för att hantera de olika scenarierna och minska smittspridningen. presenterade tre sådana scenarier . Men pandemin påverkar ju hela samhället, och det är därför viktigt att vi även tar höjd för andra samhällskonsekvenser som pandemin för med sig, liksom de konsekvenser som följer på myndigheternas åtgärder för att minska smittspridningen. Därför har regeringen gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att, med utgångspunkt i smittspridningsscenarier, ta fram beskrivningar av tänkbara samhällskonsekvenser och åtgärder som berörda aktörer vidtar eller planerar att vidta. Syftet med uppdraget är att skapa en samlad bild av förväntad händelseutveckling i samhället vid olika smittspridningsscenarier, och att ge berörda aktörer en bättre möjlighet att planera sin verksamhet. Även och länsstyrelserna har liknande uppdrag kopplade till scenarier. Förutom detta har MSB och , tillsammans med länsstyrelserna, fått uppdraget att samordna, stärka och utveckla kommunikationsinsatserna i pandemin, och myndigheterna har också fått uppdrag, tillsammans med och , att genomföra informationsinsatser kring vaccination mot covid-19. Myndigheterna genomför, , gemensamma kommunikationsinsatser gentemot allmänhet och media om pandemin, där ett exempel på en sådan insats är de myndighetsgemensamma återkommande pressträffarna.
frs · H8121728 · 2021-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:1728 av (M) med har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att på bästa möjliga sätt framgångsrikt gå igenom de svenska förslagen på lösningar i det kommande handelsavtalet med . Det är glädjande att EU och kunde enas om ett brett och omfattande handelsavtal. Det omfattar områden som återfinns i EU:s moderna frihandelsavtal, som med och . Det är särskilt positivt att avtalet omfattar tull- och kvotfritt för samtliga varukategorier där varorna uppfyller ursprungsreglerna. Det är vidare välkommet att både varor och tjänster omfattas liksom att offentlig upphandling ingår. Ett kapitel om små och medelstora företag ska förenkla handeln för dem genom bland annat tydlig information. I avtalet finns också omfattande reglering för att upprätthålla gemensamma höga standarder när det gäller arbetstagarskydd, miljöskydd, kampen mot klimathotet och statsstöd. Samtliga dessa frågor är prioriterade för . Avtalet är färdigförhandlat men inom ramen för det kommittéarbete som ska inrättas för att förvalta avtalet, kommer parterna kunna diskutera tolkning och genomförande, regelsamarbete, lyfta fram hinder som företagen möter osv. I dessa möten företräds EU av kommissionen. De enskilda medlemsstaterna har rätt att närvara som en del i EU-delegationen. Regeringen kommer vara aktiv i förberedelserna av dessa möten och bevaka de frågor som är prioriterade för .