ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911599 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:599 organisation för krishantering av (M) till Statsminister (S) I sin regeringsförklaring meddelade följande: ”Kansliet för krishantering, som har sorterat under , flyttas till Statsrådsberedningen.” Enligt regeringens hemsida sorterar kansliet för krishantering fortfarande under , och det samlade krishanteringsarbetet ska ledas av inrikesministerns statssekreterare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : När avser statsministern att genomföra den aviserade flytten av kansliet för krishantering till Statsrådsberedningen, och vilken statssekreterare ska då ansvara för att leda det samlade krishanteringsarbetet?
fr · H911600 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:600 Ansvaret för krishanteringsrådet av (M) till Statsminister (S) I sin regeringsförklaring meddelade följande: ”Kansliet för krishantering, som har sorterat under , flyttas till Statsrådsberedningen.” Enligt regeringens hemsida sorterar kansliet för krishantering fortfarande under , och det samlade krishanteringsarbetet ska ledas av inrikesministerns statssekreterare. Där anges även att arbetet i krishanteringsrådet, vilket är ett forum för informationsutbyte mellan och myndigheter, leds av inrikesministerns statssekreterare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Ska krishanteringsrådet fortsatt ledas av inrikesministerns statssekreterare eller kommer ansvaret för detta råd, i likhet med kansliet för krishantering, att flyttas till Statsrådsberedningen?
fr · H911601 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:601 Utbyggnad av bredband av (C) till Statsrådet (S) Bredband har blivit en del av vår fungerade välfärd. Att man har tillgång till bra uppkoppling var man än bor i landet är avgörande för att hela landet ska leva. Coronapandemin har också gjort att utbyggnaden av bredband behöver skyndas på när vi nu jobbar mer hemma, när en del vård har ställts om och sköts via uppkoppling och där hemundervisning för skolor och universitet varit vardag . De mål som regeringen satte upp 2016 kopplat till bredband kommer inte att nås. De första målen 2020 nåddes inte, och en plan för hur man ska nå kommande mål 2023 och 2025 saknas. har sagt att man skulle behöva ha ett bredbandsstöd som ligger någonstans på 15–om målen för bredband ska nås. I regeringsförklaringen som statsminister (S) läste upp sa statsministern att det nu ska storsatsas på bredband. Regeringen avsätter 1,3 miljarder för fortsatt bredbandsutbyggnad . Dagens bredbandsstöd hanteras av PTS – tidigare var det – och detta system har på nacken. Min fråga till statsrådet blir därför: Är regeringens bredbandsmål desamma som formulerats tidigare, nämligen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet samt att hela ska ha tillgång till snabbt bredband, och vilka åtgärder avser statsrådet i så fall att vidta för att målen faktiskt ska uppnås?
fr · H911602 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:602 Pandemin och julborden av (SD) till Finansminister (S) Besöksnäringen har varit en hårt drabbad bransch under pandemin. Initialt slog pandemin direkt mot omsättning och resultat, vilket sedan tvingade många i branschen att ta lån i olika former. När statens restriktioner sedermera släppte kom ljuset i tunneln tillbaka för , men en tuff framtid låg framför. har den ökande smittan och nya restriktioner från regeringen fått privatpersoner men framför allt företag att avboka årets julbord. Ett slag mot en bransch som redan är hårt sargad. Medlemsorganisationer och medieuppgifter flaggar för behovet av akut ekonomiskt stöd för den redan hårt drabbade restaurangbranschen – och det omgående. Regeringen har återkommande varit senfärdig i de stödåtgärder som riktats till näringslivet under pandemin. Stöden har syftat till att hålla liv i annars livskraftiga bolag i branscher som på grund av pandemin och dess följdeffekter hamnat i ansträngda situationer. När nu nya covidrestriktioner slår mot restauranger är det inte tid för senfärdighet utan för ett snabbt agerande från regeringen. Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för de restaurangägare som har fått ställa in sina julbord på grund av restriktionerna, och när avses dessa åtgärder vidtas?
fr · H911603 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:603 Åtgärder mot pågående export av miljöbilar av (C) till Klimat- och miljöminister (S) Tack vare bonus malus-systemet pågår nu ett successivt utbyte av fordonsparken till bilar med låga utsläpp. För att utsläppen ska tillgodoräknas i behöver vi däremot förhindra den pågående exporten av miljöbilar till andra länder. I RiR 2020:1 rekommenderar att regeringen ser över möjligheterna att minska de samhällsekonomiska kostnaderna för exporten av subventionerade miljöbilar. Åtgärdsförslag har varit utlovade , men regeringen har ännu inte presenterat något konkret. vill påminna regeringen om klimathandlingsplanen som framställer att översynen av bonus malus-systemet ska förstärka och förenkla systemet. Alla regler som införs för att minska export av bonusbilar får inte leda till att göra systemet krångligare. Mot detta anser att det enklaste förfarandet vore att bonusen följer bilen vid vidareförsäljning, där det blir befintlig ägare som avstyrs från att bilen går på export . Att låta första ägaren hålla koll på bilen är inte rimligt, inte proportionerligt och går emot klimathandlingsplanens avsikt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern och regeringen att lägga fram ett förslag som syftar till att förhindra exporten av miljöbilar i enlighet med ambitionerna i klimathandlingsplanen, och i så fall, när?
fr · H911604 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:604 indragna tågutrop av (L) till Infrastrukturminister (S) Att åka tåg är för många ett behagligt, relativt billigt och miljövänligt sätt att resa. Tågen är också ett transportmedel som är både relativt tillgängligt och välanpassat för personer med olika funktionsvariationer, inte minst de med synnedsättning som får hjälp av den allmänna infrastrukturen, utrop och punktskrift på flertalet platser. var plan att de regelbundna utrop som berättade från vilka perronger eller plattformar tåg avgår skulle tas bort. har , tack vare kraftiga protester från bland andra beslutat att utropen ska kvarstå ytterligare . Att de dock kommer att tas bort är förenat med problem. Utropen förenklar mycket för personer med synnedsättning eller som har kognitiva funktionsvariationer och som får hjälp av utrop på landets högtalarförsedda tågstationer. Som förklaring till förändringen menar att det är tydligare att bara använda utrop vid trafikstörningar eller ändringar i avgångar. Att seende människor uppfattat utropen som störande har också anförts som argument. Det är välkommet att nu beslutat att behålla utropen tills dess att en ny applikation med liknande funktion finns tillgänglig – något som väntas ske . En sådan app kan sannolikt avhjälpa en del av de problem som borttagna utrop medför men är inte ett substitut. Det är inte rimligt att kräva att den enskilde själv ska hålla sig med en smart telefon för att kunna nyttja sin grundläggande rörelse- och resefrihet. I resonemangen som förs hos myndigheten verkar inte heller ett generellt perspektiv kring digitalt utanförskap eller situationen för dem som är ovana vid den senaste tekniken finnas. De som drabbas av att utropen tas bort och inte kan nyttja den tilltänkta appen blir i stället förpassade till andra lösningar. Dessa kan vara ledsagarservice, som ofta blir dyrare, och hänvisningar till, ofta mindre otillgänglig, pratorer som kan läsa upp nödvändig reseinformation. Sammantaget innebär förslagen en förändring som är både svåröverblickbar och inte kan anses stå i proportion till de ”förenklingar” anför som argument. Min fråga till infrastrukturminister blir därmed: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förenkla synnedsattas och kognitivt funktionsvarierades resande och ge dem möjlighet till fortsatt självständighet?
fr · H911605 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:605 Rätt att införa estetiska injektionsbehandlingar av (L) till Socialminister (S) får enbart legitimerade läkare, tandläkare eller sjuksköterskor utföra estetiska injektionsbehandlingar. Regeringen får meddela föreskrifter om att även annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal får utföra vissa estetiska injektionsbehandlingar, och under vilka förutsättningar. Det är min förhoppning att det finns en etablerad metodik och systematik i regeringens arbete att övervaka vilka ytterligare yrkeskategorier som eventuellt har erforderlig kompetens för att på ett patientsäkert sätt utföra estetiska behandlingar eller injektioner och hantera eventuella komplikationer. På så sätt kan den aktuella föreskriften kontinuerligt uppdateras när så är befogat. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt övervakar ministern och regeringen vilka ytterligare yrkeskategorier som eventuellt har erforderlig kompetens för att i föreskrift ges bemyndigande att utföra estetiska behandlingar eller injektioner?
fr · H911606 · 2021-12-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:606 Antivirala läkemedel för covid-19-behandling och stärkt beredskap av (L) till Socialminister (S) Möjligheten att vaccinera mot covid-19 har gett människor hopp. Vaccinationerna minskar risken för smittspridning och allvarlig sjukdom, så att vi kan leva med mindre oro och färre begränsningar. Människor kan mötas. Företag och kulturliv kan hämta sig. innebär pandemin fortfarande en risk för allvarlig sjukdom för en del personer. Dessutom behöver en beredskap för att vaccinerna kan komma att ha sämre verkan mot framtida virusvarianter. Parallellt med utvecklingen av vacciner har antivirala läkemedel utvecklats. Dessa läkemedel är verksamma mot infektion med covid-19. Allt fler länder sluter nu avtal som säkrar tillgången till dessa antivirala läkemedel. Det är min uppfattning att även behöver ha god tillgång till läkemedel som behövs för behandling av covid-19. De behövs vid dagens situation där vaccinationsskyddet är relativt gott, så att sjukvården kan minska risken för svår sjukdom hos människor med underliggande risksjukdomar. Läkemedlen är i minst lika hög grad nödvändiga för att vara redo för olika scenarier där viruset förändras. Antivirala läkemedel utgör helt enkelt ett viktigt verktyg för att ge beredskap för sådana mutationer som leder till hög grad av genombrottsinfektioner. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilka sätt säkerställer ministern och regeringen att har tillgång till de nya, antivirala läkemedel som behövs för behandling av covid-19 vid nuvarande och kommande pandemilägen?
fr · H911607 · 2021-12-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:607 Opartisk läkarbedömning i försäkringsfrågor av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) När det gäller medicinsk bedömning och rådgivning kring personskador överprövar försäkringsbolaget de slutsatser och diagnoser som behandlande läkare dragit. Utlåtandena som försäkringsbolagens anlitade läkare utfärdar har ofta en avgörande roll för utgången i ett skadeärende. Man kan heller inte låta bli att väga in att det hos försäkringsbolagen finns ett incitament att tjäna pengar i dessa frågor. Därav finns det anledning att i vissa fall ifrågasätta opartiskheten hos den som levererar de svar som medvetet eller omedvetet helst önskas. I en skriftlig fråga från mig till statsrådet (2020/21:643) om hur han ämnar verka så att den medicinska rådgivningen blir mer objektiv när det gäller personskador som ska bedömas av försäkringsbolag, ansåg inte att det fanns något behov av tillsyn eller utredning gällande medicinska rådgivare. Han hänvisade till att tillsyn över medicinska rådgivare utretts och behandlats av regeringen och och att slutsatserna varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl, vilka han inte redovisar. Per hänvisade också till att försäkringsbranschen inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner och att branschens insatser kan bidra till en lösning på problemet med ett bristfälligt förtroende. De åtgärder som statsrådet hänvisade till är att försäkringsbranschen själv har tillsatt ett förfarande med omprövning av medicinska bedömningar, utbildningsinsatser för skadereglerare och att utbildningen för medicinska rådgivare är under revision. Detta är inte en objektiv strategi ur ett konsumentperspektiv. En försäkringstagare få en objektiv medicinsk bedömning eller rådgivning av en läkare som inte står i beroendeställning direkt eller indirekt till försäkringsbolaget som reglerar en personskada. Objektiviteten i detta system kan ifrågasättas i vissa fall eftersom det är försäkringsbolagen som själva ersätter läkarna för deras medicinska bedömningar, det vill säga att läkarna står i beroendeställning eftersom försäkringsbolaget kan anses som arbetsgivare. Det spelar ingen roll om försäkringsbolaget självt anlitar läkare eller om försäkringsbolaget anlitar ett externt bemannings- eller konsultationsföretag som gör det åt dem. Objektiviteten kan oavsett detta ibland ifrågasättas eftersom finansieringen i grund och botten kommer från försäkringsbolaget. Mycket fungerar bra i branschen, och förbättringar har skett, men det råder fortfarande problem där objektiviteten kan ifrågasättas. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att försäkringstagare ska få en objektiv läkarbedömning i personskaderegleringsärenden?
fr · H911608 · 2021-12-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:608 Lärares skydd mot otillbörliga påtryckningar av (L) till Statsrådet (S) Återigen kan vi ta del av enkäter och berättelser som vittnar om att lärare och rektorer utsätts för påtryckningar från chefer och vårdnadshavare, påtryckningar som syftar till att påverka bedömningar och beslut. Det får inte råda några tvivel om att det är rektorerna som leder skolans arbete och att läraren bestämmer i klassrummet. Därför har Liberalerna tidigare lagt fram skarpa förslag på ändringar i skollagen, som förtydligar att det är läraren som leder det pedagogiska arbetet och därmed också undervisningen. Ändringar som framstår som särskilt angelägna. Det finns exempel på påtryckningar kring betygssättning där gränsen för vad en lärare bör behöva utstå i sin yrkesutövning har passerats med marginal: Lärare som har utsatts för trakasserier, sms, mejl samt fysiska besök och till och med fysiskt våld. Detta är en oacceptabel utveckling som måste motverkas med all kraft, inte minst genom ett tydligt stöd för lärarnas roll och befogenheter i klassrummet. Utvecklingen med ökat inslag av hot och våld, men även en ökad förekomst av påstridiga föräldrar som vill påverka lärarnas mandat och professionella bedömning är bekymmersam. Mor bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att i lag stärka lärares professionella roll gentemot exempelvis vårdnadshavare som försöker påverka beslut?
fr · H911609 · 2021-12-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:609 Åtgärder mot betygsinflation av (L) till Statsrådet (S) presenterades en utredning (SOU 2020:43) som tillsattes av tidigare S-MP-regeringen valet . Utredningen fokuserar dels på frågan om ämnesbetyg, dels på betygssystemet i och eventuella införanden av nya underkända betygssteg. Det var Liberalerna som inom ramen för januariavtalet förde in punkten om ämnesbetyg, vilket vi ansåg skulle utredas. Därtill gjorde vi ett viktigt tillägg i direktivet. Tillägget innefattade att utredaren även skulle föreslå åtgärder mot betygsinflation. När utredaren överlämnade sina förslag i utredningen, kritiserade vi från Liberalerna förslaget om införande av betyget Fx. Vi har aktivt agerat för att försöka stoppa förslaget om Fx helt och hållet, medan förslaget om ämnesbetyg i gymnasieskolan nu går vidare i lagstiftningsarbetet. Det jag främst vänder mig mot i utredningen är avsaknaden av skarpa åtgärder mot betygsinflationen i hela skolsystemet, inte minst inom . Ett flertal rektorer kan vittna om elever som kommit till gymnasiet med mycket bristfälliga förkunskaper, och med betyg som inte motsvarar de kunskaper eleven ska ha med sig. Eftersom utredaren inte lämnade några konkreta författningsförslag i denna fråga kvarstår behovet av att agera. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur vill ministern och regeringen konkret agera för att komma åt problemet med betygsinflation?
fr · H911610 · 2021-12-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:610 Hotad strategi för fossilfri vätgas av (SD) till Näringsminister (S) presenterade ett förslag till strategi för fossilfri vätgas som kan minska de svenska utsläppen av växthusgaser . finns uppgifter om nya byråkratiska regelverk från som riskerar att slå hårt mot svensk konkurrenskraft, jobb och välfärd och som direkt motverkar den nya strategin. Vätgas kan som energibärare framställas genom fossilfria energikällor. Tekniken har med hjälp av bränsleceller potential att ge människor världen över bättre livsförutsättningar som naturens resurser tas till vara på ett mer effektivt sätt och det ekologiska fotavtrycket per capita minskar. har dessutom ett fossilfritt kraftsystem där vätgasen passar väl in. Jag välkomnar därför att det nu finns ett förslag till strategi för fossilfri vätgas på bordet. Det är dock bekymmersamt att tycks fokusera på förnybar energi och tekniska detaljer som missgynnar . Här måste regeringen agera kraftfullt och snabbt för att konkurrensfördel, en fossilfri energimix, inte ska bli till vår nackdel. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsminister : Avser ministern att, inom sitt ansvarsområde, vidta åtgärder för att fossilfria vätgasstrategi inte ska hindras av syn på hur vätgasen ska utvecklas?
fr · H911611 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:611 Säkerhetsskydd av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det har vid flertalet tillfällen skickats mejl som ser ut att komma från försvarsminister riktiga mejladress, detta uppger . Mejlen, som bland annat skickats till (), har kommit fram eftersom inte använder ett av skydd som gör det svårare för obehöriga att utge sig för att mejla från deras mejladresser. rapporterade tidningen att saknade skyddet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa adekvat skydd för att förhindra obehöriga att skicka mejl med som synlig avsändare?
fr · H911612 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:612 Mänskliga rättigheter i av (S) till Utrikesminister (S) Sedan de fredliga proteserna har det vid upprepade tillfällen rapporterats om kränkningar av mänskliga rättigheter i . Rapporterna berättar om oppositionsledare, människorättsförsvarare, advokater, journalister, religiösa ledare och fredliga demonstranter som utsätts för hot och våld av de auktoritära styrande i landet. Flera människorättsaktivister har fängslats, som till exempel svensk-bahrainiern och doktor . har hungerstrejkat , och inga myndigheter har vidtagit åtgärder. Hans hälsa försämras nu allvarligt från dag till dag. Amnesty har i sin senaste rapport skrivit följande: ”har de enda strukturella förändringarna i varit till det sämre. Oppositionspartier har förbjudits, den enda oberoende nyhetsstationen har stängts ner och nya lagar har ytterligare krympt utrymmet för politiskt deltagande. Ledarna för de fredliga protesterna hålls fortfarande fångna under svåra förhållanden. Mänskliga rättigheter, inklusive rätten till yttrandefrihet, kränks rutinmässigt i , säger , biträdande regiondirektör för och .” Därför vill jag fråga ttrikesminister : Hur ser ministern på situationen i , och vad gör för att FN ska ta upp frågan om brott mot mänskliga rättigheter i ?
fr · H911613 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:613 Möjlighet till distansundervisning av (M) till Statsrådet (S) Pandemin har, om än den hårda vägen, lärt oss i rekordfart att mycket kan ställas om till att genomföras digitalt. Exempelvis kunde skolor runt om i landet vittna om en ökad närvaro i och med att undervisningen kunde genomföras digitalt. Hemmasittare dök helt plötsligt upp och deltog i undervisningen, de med lättare förkylningssymptom kunde delta i undervisning trots att de annars skulle ha sjukanmälts och tvingats försöka ta igen missad undervisning på egen hand. De positiva delar som framkommit borde tas till vara för att utveckla och stadigt förbättra den svenska skolans möjligheter att ge barn och unga en fullödig och högkvalitativ utbildning av rang. Med de erfarenheter den ökade digitaliseringen inneburit bör delar av skolarbetet kunna genomföras digitalt, och eleverna bör ges möjlighet att delta digitalt exempelvis när de har en ”lättare” sjukfrånvaro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: I vilken mån avser statsrådet att verka för att undervisning för svenska elever ska kunna genomföras delvis digitalt i syfte att ge elever en högkvalitativ utbildning med ökande aktiv närvaro?
fr · H911614 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:614 Anställning av papperslösa av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) kritiserar medlemsländer, däribland , för att göra för lite för att komma till rätta med företag som anställer papperslösa migranter. Det innebär att möjligheten till svartjobb ökar och driver fler migranter till de länder som inte tar tag i problemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med problemet att papperslösa migranter anställs av svenska företag?
fr · H911615 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:615 Avsaknad av svensk statistik om antisemitism av (SD) till Statsrådet (S) för grundläggande rättigheter (FRA) rapporterar om fall och incidenter av antisemitism. Rapporteringen grundar sig delvis på data från medlemsstaterna. FRA pekar på problemet att statistik saknas från . Även och saknar statistik. FRA anser att när statistik saknas begränsar det förmågan hos beslutsfattare och andra berörda aktörer att vidta åtgärder och genomföra handlingsplaner. Jag delar den uppfattningen. En kartläggning av omfattning och karaktär av antisemitiska handlingar är viktig för att förstå och motarbeta företeelsen. Mot bakgrund av det vill jag fråga statsrådet följande: Varför saknas statistiken, och vad avser stastrådet att göra för att statistik ska insamlas och presenteras ?
fr · H911616 · 2021-12-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:616 Förutsättningar för fler småhus och blandade upplåtelseformer av (SD) till Statsrådet (S) Mätningen Booli Housing Market Index (HMI) visar att det föreligger risk för överproduktion av hyresrätter i . I rapporteringen om detta noteras till och med att det finns en tydlig trend. Vidare framgår att det exempelvis i redan råder överskott på nya hyresrätter. Detta när hänsyn tas till hushållens efterfrågan mätt utifrån deras betalningsförmåga. Trenden för småhus tangerar underskott. Det förekommer efterfrågan på och önskemål om en större variation av upplåtelseformer och bostäder. Det gäller exempelvis större andel småhus och ägarlägenheter. Dessutom behövs bättre finansiella möjligheter till köp av bostäder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet agera för att skapa bättre balans gällande bostadsbehov, efterfrågan på olika upplåtelseformer och exempelvis möjliggörande av fler ägarlägenheter?