ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111896 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1896 Hackning av de svenska läkemedelsföretagens datauppgifter av (SD) till Statsrådet (S) säkerhetstjänst har upptäckt att flera intrångsförsök från har gjorts mot , vaccinforskare och läkemedelstillverkare. Detta i ett försök att bryta sig in i läkemedelsbolagets databaser för att söka information om läkemedelsjättens coronavaccin och behandlingsmetoder. Det är dock oklart om de har lyckats. Nordkoreanska hackare försökte göra digitala inbrott hos andra hälsoföretag, bland annat vaccintillverkarna , och . är sen tidigare ökänt för cyberkrigsföring och för sina statsunderstödda hackare, och bland annat har landet pekats ut som skyldigt till ett hack 2017 mot centralbank Federal Reserve. Detta är oroväckande även för svensk del, och med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: På vilket sätt arbetar statsrådet och regeringen för att inget liknande ska ske för våra svenska läkemedelsföretag?
fr · H8111897 · 2021-02-19 00:00:00 — Fråga 2020/21:1897 Takten i vaccineringen mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) Pandemin har pågått i ganska exakt , och vi har varit med om både en första och andra våg som risken för en tredje våg är betydande och olika mutationer förekommer på fler och fler platser i . Vaccin mot covid-19 framstår alltmer som avgörande för att vi ska kunna öppna upp samhället mer, minska eller ta bort restriktionerna och åter i större utsträckning kunna leva mer som vi gjorde före pandemin. Bland andra professor har dessutom uttalat att han tror att vi kommer att behöva vaccinet framöver och vaccineras om och om igen. med pandemin påverkar bruttonationalprodukten med så mycket som 20–. Det har kommit fram till genom att jämföra sin prognos före pandemin med faktiskt utfall. Målet, enligt regeringen och vaccinsamordnaren , är fortfarande att alla och de som är i riskgrupp ska vara vaccinerade . Detta trots ändrade, försenade och kraftigt minskade leveranser av vaccin från ett flertal tillverkare. Men statsminister har även sagt att vaccineringen kanske ändå tar , och socialminister lade själv till en brasklapp om leveranserna. Dessutom har väsentlig information från den centrala till den regionala nivån varit sen och gått ut i medierna innan den nått regionerna. Regionerna har dessutom ordnat extra personal och lokaler samt informerat allmänheten i enlighet med den information de tidigare hade fått. Enligt siffror från danska Institut hade av befolkning tagit den första vaccindosen. av befolkningen hade även tagit den andra dosen och är färdigvaccinerade. av israelerna har fått sin första spruta, enligt . Motsvarande siffror från är beträffande den första vaccindosen, men som fått båda doserna och är färdigvaccinerade. Detta som drygt tre av fyra dödsfall i registrerats i . Enligt Worldometers har 1 220 döda per 1 000 000 invånare. Motsvarande siffror för och är 109 respektive 391 samt 108 för . De nordiska länderna påminner i stor utsträckning om varandra, men när det gäller covid-19, smittspridningen och dödsfallen så utmärker sig på ett negativt sätt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur planerar ministern att öka takten i den viktiga vaccineringen mot covid-19 i , och vilka konkreta åtgärder avser hon att vidta för detta?
fr · H8111898 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1898 Växtskyddsmedel och biologisk mångfald av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Kemiska bekämpningsmedel, växtskyddsmedel, används i många länder för att effektivisera produktionen i jordbruket. Användningen av bekämpningsmedel leder till minskad biologisk mångfald i odlingslandskapet. EU:s jord till bord-strategi ska leda till att unionen ställer om till ett mer hälsosamt och hållbart livsmedelssystem. menar att överanvändningen av bekämpningsmedel i jordbruket förorenar mark, vatten och luft. Kommissionen ska vidta åtgärder för att halvera såväl användningen av som risken med kemiska bekämpningsmedel till 2030. SLU redovisade hur den globala användningen av bekämpningsmedel – uttryckt som mängd aktivt ämne – ökat med . Ökningen avstannade dock i många delar av världen . skedde ökningen framför allt i medelinkomstländer i och såsom och . De ligger nu i nivå med och . I låginkomstländer är användningen fortfarande liten. Giftrester i mark, vattendrag och mat kan vara skadliga för ekosystem på land och i vatten där de kan orsaka förlust av biologisk mångfald. Reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är en möjlighet som kan ge utrymme för att nationellt anpassa stöden så att nya sätt att bruka jorden möjliggörs som kan bidra till en minskad användning av växtskyddsmedel och som bidrar till stärkt biologisk mångfald. Flera organ inom FN har den biologiska mångfalden på sin dagordning. Man samverkar exempelvis med Ipbes som 2016 gav ut rapporten , pollination and food production, där rekommendationer lämnas till beslutsfattare globalt. I rapporten adresserades frågan om användningen av växtskyddsmedel. Den globala användningen är viktig, liksom den nationella. Det behövs samverkan både inom EU och internationellt för att påverka utvecklingen positivt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att arbeta för i EU och internationellt för att begränsa användningen av kemiska bekämpningsmedel, växtskyddsmedel, i syfte att värna den biologiska mångfalden och minska negativa miljöeffekter?
fr · H8111899 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1899 Gymnasieskolors tillgång till lärosätens lokaler av (L) till Utbildningsminister (S) Det har snart gått pandemin på allvar började påverka vår vardag. Mycket av det som vi tog för självklart är oss främmande. För en del elever på gymnasiet är det här tredje terminen med en skolgång som bedrivs med fjärrundervisning och distansundervisning. För många elever har detta varit tunga terminer. Det handlar inte enbart om svårigheter i studier när lärarna har svårt att ”se alla” elever digitalt utan också om saknaden efter kompisar och alla de andra saker som sker utanför lektionstid men i samband med skolgång. För lärarna ställer det högre krav på planering av undervisning som den naturliga interaktionen med eleverna minskar Med de förordningsändringar som finns är det i hög grad upp till varje huvudman att utifrån det lokala smittskyddsläget organisera undervisningen. I det här läget behövs all initiativrikedom, all proaktivitet och ett så snabbt beslutsfattande som vi kan uppbåda. Ett alternativ som behöver prövas är möjligheten att upplåta lokaler hos till exempel universitet och högskolor för viss undervisning på gymnasienivå. Under pandemin har de svenska lärosätena nästan uteslutande gått över till distansundervisning. Högre undervisning är naturligtvis inte förskonat från den problematik som beskrivs ovan, men är högre utbildning mer designad för självstudier och mindre undervisningstid. Många föreläsningssalar på högskolor är också betydligt större än vanliga klassrum och därför mer lämpliga ur smittskyddssynpunkt. släppte utvärdering, IFAU, rapporten och unga under coronapandemin. I rapporten konstaterar IFAU att forskning visar att det främst är elever med sämre studieförutsättningar som drabbas negativt av att undervisas på distans. Det faller inte inom utbildningsministerns ansvarsområde att ta ställning till om högskolor ska upplåta lokaler för undervisning på gymnasienivå. Däremot har utbildningsministern ansvar för att pröva alla möjligheter för att underlätta för gymnasieungdomars skolgång under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att vidta för att underlätta för gymnasieskolor att använda andra lokaler än de ordinarie, till exempel outnyttjade föreläsningssalar på lärosäten?
fr · H8111900 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1900 Skydd mot opålitliga utländska företag av (SD) till Statsrådet (S) har av säkerhetsskäl valt att förbjuda ett teknikföretag (Nuctech) som ett annat land, , aktivt varnat EU för farorna med såväl kinesiskt som ryskt spionage genom olika typer av teknikföretag. Det kinesiska företaget arbetar med att tillverka programvara för säkerhetskontroll, men har efter påtryckning från landets underrättelse- och cyberförsvarsstyrkor förbjudits att arbeta med litauiska flygplatser. Den litauiska regeringen har även ett pågående arbete med ett lagförslag som syftar till att kunna förhindra andra företag, som efter riskbedömning kan anses utgöra en säkerhetsrisk, från kontrakt inom transport-, energi- och telekommunikationssektorerna. biträdande försvarsminister menar att användning av utrustning eller teknik av ryskt eller kinesiskt ursprung i särskilt känsliga sektorer kan utgöra både korta och långsiktiga hot, varför det nya beslutet att förbjuda Nuctech anses vara ett steg mot landets strategiska mål som innebär frihet från opålitliga teknologileverantörer. Enligt detta mål ska alla möjliga säkerhetsrisker elimineras innan de riskerar att orsaka några skador. I takt med att världen digitaliseras alltmer blir cybersäkerhet en allt viktigare del i utformandet av framtidens moderna samhälle. Trots detta faktum har vi sett hur EU undertecknat ett nytt investeringsavtal med , som kommit att bli alltmer aggressivt gentemot omvärlden. Den auktoritära diktaturen har en nationell lagstiftning som möjliggör för sin underrättelsetjänst att tvinga till sig inflytande i kinesiska företag (med tillhörande it-infrastruktur) som är aktiva i andra länder. Det är inte bara de baltiska länderna som har valt att varna EU. Även har valt att uppmana EU att behandla med stor försiktighet. har vi sett att utökat sin propaganda mot EU som , i vanlig ordning, använt sig av omfattande desinformation. Båda dessa länder ser fördelar med ett splittrat EU och har utökat de militära kontakterna med varandra. Positionerna, såväl inom cybervärlden som rent fysiska genom militär närvaro i andra länder, har ökat. Sammanfattningsvis lär det inte råda något tvivel om att det säkerhetspolitiska läget framöver är att betrakta som ett allt viktigare område att arbeta med. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på de varningar som de baltiska länderna och kommit med beträffande och , och kan vi förvänta oss att statsrådet likt verkar för en lag i syfte att skydda exempelvis transport-, energi- och telekommunikationssektorerna från opålitliga utländska företag?
fr · H8111901 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1901 Samverkan inom svensk beredskap av (L) till Socialminister (S) gavs ett utredningsuppdrag om en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap, inklusive smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Som en reaktion på att en upphandlingsövergång orsakade stora problem för ett antal regioner gav regeringen ett tilläggsuppdrag om situationer med brist på hälso- och sjukvårdsmateriel och läkemedel i situationer då inte någon allvarlig händelse påverkar försörjningen. Som följd av covid-19-pandemin utvidgade regeringen uppdraget till att också ta hänsyn till erfarenheter av covid-19. Tre fjärdedelar av svensk hälso- och sjukvård beräknas ges med regioner som huvudman och drygt en fjärdedel med kommuner som huvudman. Regionerna omnämns upprepat i kommittédirektivet till regeringens beredskapsutredning, både vad gäller samverkan sinsemellan och samarbete med andra aktörer, men den kommunala vårdens beredskap nämns mer sparsamt, trots att många patienter med komplexa hälsoproblem och svåra funktionsnedsättningar får hälso- och sjukvård. Vi vet dessutom att covid-19-pandemin medförde avsevärda svårigheter i samordningen av skyddsmateriel och annan beredskap för att på bästa sätt möta behovet hos hemsjukvård, särskilt boende, korttidsboende, hemtjänst och LSS-boende/bostad med särskild service. Det är svårt att utläsa av kommittédirektiven om endast regionernas förmåga till samverkan och samarbete med berörda statliga och andra aktörer är tänkta att säkras genom utredningen av hälso- och sjukvårdens beredskap. Följaktligen är det inte obestritt att samverkan inom den kommunala hälso- och sjukvården i stället ska omhändertas på annat sätt än vad som framförs i utredningen. Samverkan inom beredskapen för den kommunala hälso- och sjukvården måste förtydligas: Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Ingår samordning, samverkan, samarbetsbehov och samarbetsmöjligheter för sjukvård och omsorg i översynen av hälso- och sjukvårdens beredskap och dess tilläggsuppdrag?
fr · H8111902 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1902 tillgång till rättsläkare av (L) till Socialminister (S) rättsläkare utför rättsmedicinska obduktioner på uppdrag av . Rättsläkare bistår vid brottsplatsundersökningar och identifiering av avlidna och genomför kroppsundersökningar av brottsoffer eller misstänkta efter våldsbrott och sexuella övergrepp. Rättsläkarna avger även yttranden om skador och är sakkunniga vid rättegångar. Det råder en brist på rättsläkare. Tillsammans med andra tjänster inom rättsväsendet kan en brist på denna yrkesgrupp skapa flaskhalsar och därmed dröjsmål. Enligt leder bristen på rättsläkare till att väntetiden på deras undersökningar är dubbelt så lång som målsättningen. Framför allt är bristen knuten till rättsläkarintyg kopplade till sexualbrott. 2019 ledde av anmälda våldtäkter till en fällande dom. Svenska läkare har en oerhört viktig del i att hjälpa människor vars liv har vänts upp på att få nödvändig upprättelse. Här behövs alla goda krafter. sjösattes en ny läkarutbildning. Specialiseringstjänstgöringen ska inledas med bastjänstgöring . Denna bastjänstgöring väntas från delas in i block om inom primärvård och inom akut sjukvård. Utöver det tillkommer möjligheten till ytterligare två tjänstgöringsplaceringar inom andra specialiteter. Problemet inom det rättsmedicinska området är formuleringen att bastjänstgöringen i den nya läkarutbildningen bör fullgöras ”inom specialiteter där läkaren har egna direkta patientkontakter samt ansvar för utredning och behandling”. Det rättsmedicinska området kan av förklarliga skäl inte beskrivas på det sättet. Inom yrket finns ingen patient-läkarrelation och ingen vård eller behandling. Den snäva formuleringen höjer tröskeln för framtida rättsläkare och kan påverka en ansträngd yrkesgrupp ytterligare framgent. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Överväger regeringen att låta även specialiteter utan behandlingsansvar till del utgöra tjänstgöringsställe under läkares bastjänstgöring?
fr · H8111903 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1903 En robust fossilfri utbyggnad av elproduktionen av (M) till Statsrådet (S) har importerat smutsig kolbaserad el från andra länder. I en omställning till fossilfritt är det fel väg att gå. behöver en utbyggnad av nästa generations kärnkraft. Mindre kärnkraftverk som ska finnas nära användandet. produceras den mesta elen i norr, även den el som förbrukas i söder. Att tro att sol och vind ska fungera under vindstilla vinterdygn när inte solen tittar fram är bara naivt. behöver ha en robust elproduktion som är fossilfri, och då behöver kärnkraften byggas ut. Den befintliga kärnkraften måste värnas och en svensk färdplan mot nästa generations kärnkraft bör utvecklas. bör agera för gemensamma EU-regler för godkännande av nya kärnkraftsreaktorer, och inom energiforskningen ska resurser avsättas även till kärnteknisk forskning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över lagstiftningen så att kärnkraftsutbyggnad kan starta upp på andra platser än där kärnkraften redan finns?
fr · H8111904 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1904 Prinsessan av (SD) till Utrikesminister (S) Prinsessan av (dotter till emir som är premiärminister i ) har lyckats fly från vad hon kallar för fångenskap. Vid båda tillfällena har hon dock stoppats och skickats tillbaka, bland annat på grund av den indiska flottan. har vi fått se hur hon, genom att ha publicerat videoklipp, vittnat om misshandel mot såväl sig själv som sin syster och att detta skett i hemmet som de mot sin vilja varit inlåsta i. Det sista officiella livstecknet från prinsessan kom 2019 då publicerade bilder på . är det bara hemliga samtal mellan henne och en nära vän (som också har hjälpt henne att fly). Det var efter tillfångatagandet som prinsessans vänner började få hennes hemliga videomeddelanden skickade till sig. har några av dessa publicerats, och där ser vi hur hon säger sig vara inlåst i en villa och att hon fruktar för sitt liv. Enligt de poliser som vaktar den igenbommade villan kommer hon aldrig att få se dagsljus igen. Lyckligtvis har FN aviserat att man avser att fråga ut myndigheterna i om prinsessan och att en utredning om fallet kan inledas efter att de läckta videoklippen har analyserats. Det finns dock skäl till att fler aktörer agerar. Historien är naturligtvis fruktansvärd, och det är många personliga livsöden runt om i världen där vi inte kan göra särskilt mycket, hur mycket man än vill det. Vad som skiljer detta fall från andra är dock att det är en så pass känd person det handlar om med mycket uppmärksamhet. Symbolvärdet i de handlingar som omvärlden visar innebar mot bakgrund av detta oerhört mycket och kan i bästa fall innebära en positiv förändring. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ mot bakgrund av de uppgifter vi fått om prinsessan , och i sådana fall, vilka?
fr · H8111905 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1905 Elförsörjningen i av (M) till Statsrådet (S) I redovisades i en artikel med rubriken ”Nationella elberedskapspengar skulle i hemlighet lösa elbrist” hur elberedskapspengar har använts för att lösa den akuta effektbristen i . Där det numera gått så långt att eleffekten inte räcker till att ens försörja en ny Icabutik. Enligt tidigare uppgifter låg investeringskostnaderna för att kunna återstarta oljekraftvärmeverket i Värtan på tänkta att betalas av Exergi. För att i nästa steg betalas av nätägaren Ellevio genom höjda elpriser. Enligt stämmer inte detta. De skriver: ”I stället rundade och systemet i en hemlig uppgörelse.” DN kan visa att halva kostnaden – – av den allmänna upprustningen på skulle betalas av nationella elberedskapsmedel. Men att lösa vardagens effektbrist i med dessa medel är något som är emot ett flertal regler. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Om dessa uppgifter ovan stämmer och om detta är korrekt, varför har inte statsrådet öppet redovisat hur finansieringen skulle gå till?
fr · H8111906 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1906 Slutförvaring av kärnbränsle av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har tagit fram en metod för slutförvaring av kärnbränsle som anammat och håller på att genomföra. Metoden är säker och har ett brett stöd i vetenskapen. kostar förvaringen av kärnavfall . Om beslutet tas och bygger slutförvaringen av kärnavfallet så är det stora pengar att spara för landet och det löser även frågan för kärnavfallet på ett ansvarsfullt sätt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Jobbar ministern för att ska ha ett slutförvar för kärnbränsle och i så fall hur?
fr · H8111907 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1907 Åtgärder mot techjättars censur av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Med anledning av att australiskt lagförslag som ska tvinga Facebook att betala medier för deras innehåll började techjätten censurera genom att blockera användare och medier från att dela nyheter på plattformen, och gapar australiska mediers Facebooksidor tomma. Även flera myndigheters sidor drabbades inledningsvis av stoppet och hindrades från att kommunicera via plattformen, rapporterar . Det gällde bland annat vädermyndigheten , lokala hälsomyndigheter och vissa polisregioner och räddningstjänst. tid ska dock de flesta sidor som inte tillhör medieorganisationer ha återställts. , ordförande för det brittiska parlamentets medieutskott, kallar enligt Reuters Facebooks agerande för ett häpnadsväckande oansvarigt försök att trakassera en demokrati. Han tror att agerandet kommer att slå tillbaka mot Facebook och säger att det kommer att stärka beslutsamheten hos världens lagstiftare att bli tuffare mot de stora techjättarna. Techjättarnas makt över information är enorm och agerandet från Facebook bekräftar det många av oss varnat för. Dessa företag anser sig stå över länders demokratiskt valda företrädares beslut. När många av oss påtalat detta till den har man hänvisat till att ”de stora privata digitala plattformarna har en grundläggande frihet att själva ställa upp villkoren för vad som ska gälla för användningen av deras tjänster”. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar regeringen för att säkerställa att techjättarna följer svensk lagstiftning utan att börja censurera information?
fr · H8111908 · 2021-02-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1908 Entreprenörskap i skolan av (C) till Utbildningsminister (S) Den rådande coronapandemin drabbar såväl hälsa som jobb och företagande. För att återstarta ekonomin och rusta för framtiden behövs fler reformer för företagande. En viktig insats för ökat entreprenörskap i samhället är utbildningssystemet. Entreprenörskap i skolan med Ung företagsamhet har visat sig ge goda resultat såväl för individer som för samhället. Studier visar att personer som drivit UF-företag har högre lön, lägre arbetslöshet och startar företag i större utsträckning än andra människor. Att ge fler möjligheten till entreprenörskap i skolan kan därför vara en nyckel för såväl individer som samhället framåt. Det antal som läser kursen entreprenörskapet skiljer sig kraftig beroende på var i landet man bor och vilket program man läser på gymnasiet. Bland gymnasieelever på handels- och administrationsprogrammet driver av studenterna , men bland gymnasieeleverna på fordon- och transportprogrammet. För att möjliggöra för fler elever att läsa entreprenörskap på gymnasiet är ett förslag att införa ett krav att inom individuellt val erbjuda kursen entreprenörskap på både gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det skulle öppna upp möjligheten för fler att läsa entreprenörskap i skolan. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att ge fler gymnasieelever möjlighet att läsa entreprenörskap?