ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112732 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2732 Kyrkor och hockeyarenor av (KD) till Socialminister (S) Reglerna kring pandemilagen är inte konsekventa och bör ändras. Låt mig ta ett exempel. Helgen den 23–spelades semifinal mellan i . Under matchen fanns många supportar på plats i arenan där man hade fyllt ståplats med bord och där man var max fyra personer vid varje bord. På plats fanns polis och ordningsmän som utövade tillsyn, vilket också påpekades i tv-sändningen. Detta inspirerade en pastor på att vilja göra samma sak i sin kyrka på . Han vände sig till och berättade om kaféet på hockeyarenan och frågade om det gick att starta ett kafé i kyrkan och ha gudstjänst. Svaret var nej, eftersom det är en allmän sammankomst. Spelar man musik blir det underhållning och då gäller inte kaféregler. Han undrade då om inte hockey i semifinal är underhållning och frågade om det gick att ha kafé och samtidig spela upp en förinspelad gudstjänst på projektor? Nej, det blir en allmän sammankomst var svaret. Men får vi ha kafé och spela upp en hockeymatch, frågade han då. Pastorn fick då ett ja. Pastorn anser detta visar att kyrkorna diskrimineras. har det sagts att problemet med att vara i en kyrka är att man är kvar och sjunger och därmed ökar risken för smitta. Men under hockeymatch på gör man just det. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att ändra dessa regler så att även kyrkor kan ha kafé med max fyra personer vid varje bord, på samma sätt som hockeyarenor?
fr · H8112733 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2733 Korruption inom Globala fonden av (SD) till Statsrådet (MP) Efter en lång internutredning har man kommit fram till att miljardbistånd från den internationella organisationen fonden har missbrukats i ett projekt i där ansvariga tvingat hivsmittade kvinnor att betala för mat och boende med sexuella handlingar. Globala fonden gav stöd till organisationen association of people living with HIV (NAP+) i som hjälper hivsmittade med utbildning och ekonomiskt stöd till mat och husrum. Särskilt fokuserar fonden på smittade som just diagnostiserats med hiv. Men i stället för stöd krävde projektets chefer att hivsmittade systematiskt betalade med sex för förmåner och arrangemang som finansierades med givarbidragen. Globala fondens chef kommenterar med att man har ”nolltolerans” mot sexuellt utnyttjande, övergrepp och korruption och att övervakningen nu måste förbättras. Ansvariga chefer har avskedats, pengar ska krävas tillbaka och en uppförandekod ska införas. tillhör de största bidragsgivarna och har betalat till Globala fonden. Statsrådet (MP) säger till : ”Man blir otroligt upprörd och förbannad när man hör att det finns människor som utnyttjar utsatta så här. Det ska vi aldrig någonsin acceptera. Varje organisation måste jobba så att sådant inte händer under deras ansvar.” rapporterar vidare att ”biståndsskandalen i är inte det enda exemplet på missbruk med givarbidrag inom just Globala fonden. Ett tiotal utredningar som gjorts har avslöjat korruption, maktmissbruk, bedrägerier, luftfakturor och allmänt svindleri.” , som är auktoriserad antikorruptionsrevisor, säger till tidningen: ”Att Sida eller UD inte fångar upp eller reagerat på larm, kan tolkas som ett etiskt villkorslöst bistånd.” Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Har svenska biståndsmedel använts i skandalen i och varför har inte Sida eller UD fångat upp eller reagerat trots åtskilliga indikationer på korruption inom Globala fonden?
fr · H8112734 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2734 IVO:s bristande tillsyn inom tvångsvården av (SD) till Socialminister (S) inledde 2019 en granskning för att titta närmare på hur tillsynsmyndigheten, Inspektionen för vård och omsorg (), följer upp vården i enlighet med de psykiatriska tvångsvårdslagarna. har också granskat hur följer upp vårdgivarnas användande av tvångsåtgärder och vården av patienter som hålls avskilda . hantering av anmälningar enligt lex och säkerhetsregistret, där ska registrera uppgifter om verksamheter som bedriver psykiatrisk tvångsvård, är likaså något som har granskats. Enligt vad som framkommer av granskningen har inte en samlad kunskap om i vilken omfattning tvångsåtgärder används av vårdgivarna. Den utförda granskningen har likaså kunnat påvisa att inte heller använt sig av de verktyg som myndigheten har fått av lagstiftaren för att kunna skaffa sig den nödvändiga kunskapen. IVO:s regionala tillsynsavdelningar har haft olika rutiner för att hantera anmälningar enligt lex . Vissa avdelningar har begärt att vårdgivare ska lämna in anmälan och utredning vid samma tillfälle, vilket i sin tur inneburit att det i vissa fall har tagit efter att den aktuella händelsen inträffat innan anmälan har inkommit till myndigheten. Enligt chefsjustitieombudsmannen är detta inte förenligt med intentionerna i lagstiftningen. Syftet med anmälningsskyldigheten enligt lex är att tillsynsmyndigheten ska få vetskap om förekomsten av händelser som har medfört eller hade kunnat resultera i allvarliga vårdskador i hälso- och sjukvården. Därför är det också väldigt angeläget att snabbt får ta del av information om aktuella händelser. Myndighetens avsaknad av en enhetlig policy för tillsyn av patienter som hålls avskilda , i vissa fall , är också en mycket allvarlig brist. Avskiljning är en ingripande åtgärd som förutsätter ett uttryckligt lagstöd och som behöver innefatta seriösa kontrollåtgärder. Beslut om avskiljande kan inte heller överklagas, och patienterna garanteras inte någon ny medicinsk bedömning. påpekar att det därmed finns brister gällande regelverket, och en framställan till regeringen om översyn av lagstiftningen bereds. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att återkomma med förslag på åtgärder för att komma till rätta med de allvarliga brister som framkommit när det gäller IVO:s bristande tillsyn inom tvångsvården?
fr · H8112735 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2735 En skola utan otillbörlig politisk påverkan och föräldrars rätt att bevaka detta av (SD) till Utbildningsminister (S) I statsrådets svar på fråga 2020/21:2584 av (SD) Föräldrars synpunkter på sina barns undervisning och fråga 2020/21:2588 av (SD) Rätten till engagemang i sina barns skolgång anför bland annat följande: ”Lärare måste kunna känna att de har samhällets stöd med att upprätthålla en god arbets- och lärandemiljö. Lärare ska inte behöva anpassa undervisningen efter vårdnadshavares partipolitiska önskemål.” Av 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av skollagen framgår även att det är rektor som är ansvarig för att leda och samordna det pedagogiska arbetet i skolan. Vidare anges att det är läraren som ansvarar för undervisningen och beslutar om betyg. Till detta kommer de grundläggande demokratiska fri- och rättigheter på vilka vårt samhälle vilar, såsom föreningsfriheten, rätt till fri opinionsbildning och åsiktsfrihet. Då distansundervisning har blivit vanligt förekommande under den pågående pandemin har föräldrar i högre grad än tidigare beretts möjlighet att få insyn i sina barns undervisning. reagerade en förälder i på vad som förmedlades till hans barn under en historiekunskapslektion. Pappan ansåg att det läraren lärde ut var att betrakta som vänsterpropaganda. Med anledning av detta tillskrev han läraren vars undervisning han kritiserade. Skolans rektor svarade på kritiken med att han hade förtroende för att läraren följde skollagen när det gäller objektiv undervisning. När detta blev känt uttalade utbildningsministern följande i SVT: ”lärare som gör sitt jobb och undervisar enligt läroplanen ska inte behöva vara rädda för att makthavare lägger sig i deras lektioner”. SVT skriver också att ”(S) säger att hon blir upprörd av hur SD-toppen blandat sig i undervisningen och att hon ser allvarligt på det”. Med anledning av ovanstående resonemang är min fråga till utbildningsminister : Är det ministerns uppfattning att en vårdnadshavares kritik mot otillbörlig politisk påverkan riktad mot skolelever under lektionstid är att likställa med krav på att ”anpassa undervisningen efter vårdnadshavarens partipolitiska önskemål”, och om så, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förstärka alla vårdnadshavares grundläggande demokratiska rätt att fritt engagera sig partipolitiskt utan att detta engagemang diskvalificerar vårdnadshavaren från att få framföra synpunkter på utbildningens innehåll eller saklighet?
fr · H8112736 · 2021-05-03 00:00:00 — Fråga 2020/21:2736 Bekämpning av råttor inom lantbruket av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Bekämpning av råttor som skadedjur inom lantbruket är något man måste jobba med . När skördarna är tagna måste lantbrukarna ofta bekämpa råttor i sina djurstallar. För att få använda råttgift (rodenticider) i behörighetsklass 1 So krävs tillstånd. Detta tillstånds ges av antingen eller . Den plats man ska använda råttgiftet på avgör också vilken myndighet som fattar beslutet. skriver följande på sin hemsida: ”Vid användning av råttgift, där syftet är att skydda bostäder eller lokaler för allmänna ändamål, krävs tillstånd från . ger tillstånd för användning av råttgift, då syftet är att skydda andra platser än bostäder eller lokaler för allmänna ändamål. Exempel på sådana platser, där användning av råttgift kräver tillstånd från , är lagerlokaler, restaurangkök, fabriker och djurstallar dit allmänheten inte har tillträde. Den som yrkesmässigt använder råttgift kan därför behöva tillstånd från både och .” För att kunna hantera råttgift krävs att man är och har genomgått ett skriftligt prov så att man kan visa att man kan hantera det. Det är som genomför dessa prov. Med anledning av coronapandemin har valt att ställa in dessa provtillfällen. Det är av största vikt att lantbrukare kan fortsätta att göra detta prov så att de kan hantera råttgift och bekämpa råttorna, annars blir det problem. Mängder av myndigheter, organisationer med mera har ställt om och väljer att genomföra sin verksamhet på distans eller i reducerade grupper med minskat antalet deltagare, men har valt att stänga ned detta helt. frågade jag statsrådet (MP) samma fråga som denna. har det gått till och ingenting har hänt. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vad avser ministern att göra för att underlätta för lantbrukare som är i behov av denna kurs under rådande pandemi?
fr · H8112737 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2737 Internationella militära insatser av (SD) till Försvarsminister (S) I Försvarsmaktens budgetunderlag anför myndigheten att det internationella engagemanget bör fortsätta men att det bör utformas i balans med krigsorganisationens tillväxt och i relation till tillgängliga resurser. Försvarsmakten anser vidare att antalet internationella militära insatser där svensk personal är engagerad bör ses över och koncentreras till färre operationsområden. Dagens antal insatser ställer höga krav på kritiska funktioner såsom uppföljning av säkerhetsläge, logistiskt stöd och nationell ledning, vilket riskerar att påverka Försvarsmaktens förmågeuppbyggnad och möjlighet till tillväxt. Vidare är det Försvarsmaktens uppfattning att det totala antalet officerare i internationella insatser bör minska. Med anledning av att Försvarsmakten expanderar och det nationella försvaret ska prioriteras vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att antalet internationella militära insatser bör minskas enligt Försvarsmaktens önskemål, och avser ministern vidta några åtgärder med bakgrund mot det som har framförts?
fr · H8112738 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2738 Tydligare kontroll av kosttillskott av (M) till Statsrådet (S) Försäljningen av kosttillskott är en miljardindustri, men kommunerna som har huvudansvaret att kontrollera tillskotten saknar resurser till detta arbete. Följden är att vem som helst i princip kan sälja vilka preparat som helst utan tillsyn. Muskelbyggare, prestationshöjare och fettförbrännare är några produkter som lovar en starkare och slankare kropp. Många preparat innehåller dopningsklassade ämnen som dessutom kan vara hälsofarliga och beroendeframkallande. Kommunerna ställs här inför ett problem, då en produkt som fått saluförbud i en kommun fortsatt kan saluföras i en annan, där tillsynsansvaret är någon annans. Det behövs 290 olika beslut i kommunerna för att en hälsofarlig produkt ska kunna plockas bort i hela landet. Till följd av bristande resurser hos kommunerna fokuseras tillsynen enbart på innehållsförteckningar och rutiner. Inga kontroller sker på innehållet. Det krävs inget godkännande från kommunen eller , de senare har bara en stödjande roll. Ansvaret för att innehållet är lagligt och korrekt ligger på tillverkaren. Vissa branschföreträdare pekar här ut som sämst i . konstaterade i en granskning att bara 2 av 43 förpackningstexter uppfyllde de granskade märkningskraven. I 30 av 43 produkter ingick växter eller växtextrakt som kan innehålla hälsofarliga substanser. I 28 av produkterna påvisades substanser som kan ge biverkningar. Dessutom skulle åtta av produkterna kunna klassificeras som läkemedel, vilket är ytterst allvarligt. De förslag som jag har lyft ser jag som nödvändiga för att snabbare kunna få bort kosttillskott som innehåller hälsofarliga substanser. bör mer konsekvent utnyttja läkemedelslagens möjligheter att klassificera läkemedelsnära substanser som läkemedel. Dessutom bör beakta förekomsten av hälsofarliga substanser i kosttillskott. Även idrottsrörelsens arbete kan stärkas än mer. förekommer fall där idrottande ungdomar rekommenderas att inta kosttillskott. Därför behövs riktade utbildningsinsatser om riskerna med kosttillskott. Förekomsten av dopning och kosttillskott med hälsofarliga substanser har växt till en omfattning så att detta nu inte är enbart ett idrottsproblem, utan också ett folkhälsoproblem. bör få en tydligare roll och dessutom möjligheten att besluta om saluförbud, utan att varje enskild kommun ska behöva besluta om det. Det behövs ett tydligare grepp mot dopning och hälsofarliga kosttillskott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den mångfasetterade problematiken kring kosttillskott?
fr · H8112739 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2739 Cabotagetrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) har olaglig cabotagetrafik i satt svenska företagare i en negativ sits konkurrensmässigt. Svenska åkare har högre totala kostnader än åkare från andra länder. Som förberedande inför kommande mobilitetspaketets krav på att anmäla utstationerade förare , har fattat ett nationellt beslut om att införa ett nytt register för de utländska åkerier som avser att utföra kombi- eller cabotagetransporter i . Om gör likt i enlighet med det mobilitetspaket som beslutats av EU kan det bli ett viktigt steg att förhindra olaglig cabotagetrafik. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern ta initiativ till att ge regeringen i uppdrag att se över om har förutsättningar att fatta ett liknande nationellt beslut som enligt det som här redogjorts för?
fr · H8112740 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2740 Anslagen till vägunderhåll av (M) till Infrastrukturminister (S) infrastruktur är till stora delar allvarligt eftersatt, vilket är särskilt tydligt bortom våra större städer och vägar. Underhållsskulden är stor och har bland annat resulterat i att hastigheten har sänkts statlig väg. En del av där infrastrukturen verkligen är eftersatt och där bristande vägunderhåll är ett mycket stort problem för människor och företag är . Tidningen har i ett antal artiklar åter uppmärksammat problemen. ”Indignationen bland människor som måste använda landsortens vägar där det sänks hastigheter, smalnas av, sätts upp fartkameror och så vidare är stor. Så fort man ger sig ut på större vägar som leder mot är det i stället säkrare vägar och högre hastigheter som gäller”, konstaterar tidningens chefredaktör i en ledare om den dåliga vägstandarden. har regeringen precis lagt fram sin infrastrukturproposition. Den innehåller totalt sett ökade satsningar på infrastruktur vilket är bra och alldeles nödvändigt. Men för alla människor och företag i är propositionen en rejäl besvikelse. I stället för att satsa på god infrastruktur i hela väljer regeringen att prioritera höghastighetsbanor, vilket kommer att tränga undan andra viktiga satsningar på såväl underhåll som nyinvesteringar. I regeringens proposition saknas 32 miljarder för att ens upprätthålla bibehållen standard på väg och järnväg. Regeringens besked är alltså att standarden på de svenska vägarna och järnvägarna ytterligare kommer att försämras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Varför har ministern och regeringen lagt fram en infrastrukturproposition där anslagen till vägunderhåll enligt inte räcker för att ens bibehålla dagens standard på vägnätet?
fr · H8112743 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2743 Strategin för romsk inkludering av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Under ledning av statsrådet (FP) togs det 2012 fram en strategi för romsk inkludering. Även fattade beslut om denna. Den övergripande målsättningen med strategin är att ”den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som en person som inte är rom”. Några av de områden som tas upp i strategin är arbetsmarknad, utbildning, civilsamhället och bostäder. Dessutom poängteras att rättighetsperspektivet och romskt deltagande och inflytande ska genomsyra strategin. i har ansvaret för samordningen av strategin. har också uppdraget att kontinuerligt följa upp strategin. En annan del av den romska strategin var framtagandet av en vitbok som belyser majoritetssamhällets övergrepp mot och kränkningar av romer . Det är dock viktigt att vitboken sprids i samhället för att på så vis öka kunskapen om denna mörka del av svensk historia som hände för inte allt för länge sedan. Antagandet av strategin innebar en tydlig prioritering av frågor om romsk inkludering. Det finns dock en oro för att arbetet med strategin har nedprioriterats av nuvarande regering. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för att ge ny kraft åt arbetet med strategin och för att den kunskap som kommer fram i vitboken sprids i samhället?
fr · H8112746 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2746 Tillgängligheten för människor med ledar- eller assistanshund av (L) till Socialminister (S) En ledar- eller assistanshund öppnar samhället för människor med sjukdom eller funktionsnedsättning. En person med ledar- eller assistanshund behöver därför ha samma rätt som alla andra att vara i lokaler dit allmänheten har tillträde, till exempel restaurang, butik, gym eller vårdinrättning. Om en person med ledar- eller assistanshund nekas att komma in eller får delta på sämre villkor kan det innebära indirekt diskriminering eller diskriminering i form av bristande tillgänglighet. Det finns inget absolut förbud mot diskriminering och heller ingen absolut rättighet att ta med sig en ledar- eller assistanshund. Skillnaden får dock inte vara större än vad som är sakligt påkallat. Risk för kontaminering av livsmedel kan vara ett exempel på när det är tillåtet att neka hunden, men i rekommendationer anges att ”funktionshindrad person bör få medföra ledarhund, servicehund eller signalhund i serveringslokal och i vissa delar av en butik, under förutsättning att detta inte medför risk för att livsmedlen kontamineras”. I dagligvaruhandelns branschriktlinjer 5.7 står att ägaren till en restaurang bör släppa in sådana hundar och att hundarna får vistas i alla utrymmen i en affär utom där opaketerade varor saluförs. Trots detta visar statistik att personer med ledar- eller assistanshund ofta blir nekade tillträde till butiker, mataffärer, gymlokaler, kaféer och andra lokaler. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka tillgängligheten för personer med ledar- eller assistanshund?
fr · H8112747 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2747 Hormonbehandling för sexualbrottslingar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Nej tack till sexualbrott mot barn. har polis från flera länder tagit ned en pedofilplattform med över 400 000 konton där sexuella övergrepp mot barn, i huvudsak pojkar, publicerats. Svenska gripanden är att vänta. Straffen för sexualbrott mot barn borde harmoniseras med det livslånga trauma som offret ofta bär på. Inte sällan är barnets egen sexualitet hämmad och påverkad av de övergrepp som den varit utsatt för, och tilliten till vuxna inskränks. En forskning som gjorts på 2020 där man studerat resultatet på män som på frivillig basis genomgått hornombehandling visar på goda resultat. Genom att sänka testosteronnivåerna lyckades man minska den totala risken för att begå sexuella övergrepp och särskilt riskfaktorerna att ha sexuellt intresse för barn och hög sexuell lust. behöver på allvar se till att minska risken för att barn utsätts för sexuella övergrepp. Insatser bör skärpas på flera områden, både i det proaktiva arbetet men också straffmässigt. Lagstiftning behöver bli så pass skarp att den i sig avskräcker från sådana handlingar. Genom att erbjuda individer en testosteronsänkande hormonbehandling enligt den forskning som gjorts på skulle man kunna arbeta förebyggande med de individer som tenderar att ha en attraktion till barn och är medvetna om det och vill få hjälp. Vidare borde en sådan behandling vara tvingande för den som döms för sexualbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ till att se över möjligheterna att göra det tvingande för personer som döms för sexuella övergrepp på barn att genomgå hormonbehandling likt den forskning som gjorts på ?
fr · H8112748 · 2021-05-04 00:00:00 — Fråga 2020/21:2748 Antalet placerade barn i samma familjehem av (SD) till Socialminister (S) Hur många barn kan ett familjehem ta emot utan att placeringen är ogynnsam för barnet? En fråga som är värd att ställas och titta på. Dagens gällande regelverk säger att en kommun har skyldighet att rapportera till om fler än tre barn är placerade i ett familjehem, men det finns ingen övre gräns för hur många barn som faktiskt får placeras i ett familjehem . Om flera kommuner placerar i samma familjehem kan ansvaret gentemot missas. En kommun behöver heller inte inledningsvis få eller ha vetskap om att fler barn är eller blir placerade i samma boende. Här finns helt enkelt luckor som jag menar kan riskera barnets bästa. uppdagades det att ett familjehem haft tio barn placerade . Flera kommuners socialnämnder hade helt enkelt valt att placera i samma hem. Är det rimligt att ett familjehem ska kunna ta emot ett obegränsat antal barn i sin bostad och förväntas kunna möta varje barns behov fullt ut? Jag är ytterst tveksam till om det är goda placeringar och om det är att ha barnets bästa för ögonen. När stat och kommun omhändertar barn är det i någon mening för att barnet ska få en bättre tillvaro. Bli sett, få omsorg, stöd och hjälp och vara en del i familjen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Anser ministern att det är rimligt att ett familjehem kan ta emot ett obegränsat antal barn, och om inte, avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att den situation som beskrivs ovan inte upprepas?