ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111488 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1488 Torvens vikt för odling av (M) till Statsrådet (S) är ett av världens torvtätaste länder, där torvmarker utgör av landarealen. till det förordade staten att många torvmarker skulle dikas ut för att öka arealen skogs- och . Det har fått till följd att en del torvmark är påverkad av diken. Torvtäkt bedrivs på av dessa eller . Det är alltså en ytterligt låg andel men likafullt är täkterna viktiga då de producerar råvaror för såväl energi som strö i ladugårdar, odlingssubstrat och kolsänkor. Som odlingssubstrat används torven till 380 miljoner skogsplantor. Men det är också en förutsättning för odling av grönsaker och andra vegetabilier. Substratet är homogent och säkert och har en kvalitet som överträffar andra alternativ. Faktum är att efterfrågan från har ökat stort eftersom ersättningsprodukter inte existerar i tillräckliga mängder. Utan den svenska torven måste det importeras odlingssubstrat från länder med sämre krav och förutsättningar. Som exempel kan nämnas kokosfiber från . Det är i och för sig möjligt att använda, men det innebär import av ett substrat som först har tvättats i färskvatten. Hur hållbart är det? Problemet är att torvproduktion från dikade marker behandlas mycket styvmoderligt. Processerna för att få miljötillstånd är långa och kostsamma som de politiska signalerna för framtiden är oklara. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att ingjuta framtidstro i torvnäringen och för att tillförsäkra plantskolor och trädgårdsodlare tillräckligt med högkvalitativt lokalproducerat odlingssubstrat?
fr · H8111489 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1489 Nationell vätgasstrategi av (V) till Statsrådet (S) Vätgas kan användas för att ersätta fossila bränslen inom såväl industrin som transporter och kraftvärme. Även för att lagra energi vid elproduktionsöverskott är vätgas en effektiv metod att använda, så att man kan nyttja energin . presenterade regeringens tillsatta initiativ Fossilfritt en strategi för hur ska kunna använda fossilfri vätgas för att minska svenska utsläpp till 2045. Därutöver kan utsläppen i andra länder minska med drygt det dubbla genom användning av svenska produkter. För att få fram vätgas krävs stora mängder el. För att vätgasen ska vara grön krävs el från förnybara källor. Fossilfritt pekar på vikten av att ta fram en plan för elnät, liknande de infrastrukturplaner som finns för vägar och järnvägar, eftersom det krävs stora mängder el för att producera vätgas. Även en nationell strategi för havsbaserad vindkraft anses behövas för att få fram tillräckligt med förnybar el. Fossilfritt har även en rad andra konkreta förslag på hur regeringen kan gå till väga för att realisera en nationell vätgasstrategi. välkomnar förslaget till en konkret nationell vätgasstrategi och har drivit frågan om en nationell vätgasstrategi och föreslagit en sådan i . Regeringens minister (MP) välkomnade strategin och gav på presskonferensen beskedet att regeringen ska ge myndigheter i uppdrag att ta fram en sådan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka nya initiativ avser statsrådet att ta för att nå kommande mål för en nationell vätgasstrategi, och hur ser i så fall tidsplanen ut?
fr · H8111490 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1490 Vaccin till alla av (M) till Socialminister (S) Vaccineringen har precis kommit igång i , medan andra länder har kommit betydligt längre när det gäller vaccineringen av deras befolkning. har rekommenderat att vaccinera alla och äldre, och jag har inte uppfattat att regeringen har haft någon annan uppfattning än här. Det betyder att det inte finns någon planering för vaccinering av personer . Därför vill jag fråga socialminister : Kommer de personer som är men som ändå vill ha vaccin mot covid-19 att kunna få vaccinet och i så fall när?
fr · H8111491 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1491 Energibeskattning av (SD) till Finansminister (S) är ett nordligt beläget land med kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning. Att betrakta som del av det globala klimatet är förvisso en rimlig ansats, men att därigenom likställa klimatförutsättningar med resten av världens är å andra sidan orealistiskt. I ett internationellt perspektiv har vi en större andel av året med kallgrader jämfört med genomsnittliga temperaturvärden, och dessutom ligger vi betydligt högre i energibeskattning än jämförbara länder vilket utgör en uppenbar konkurrensnackdel för vissa företag i landet. Svenska företag har skattemässiga villkor som inte är jämlika och fullt ut gynnsamma för respektive sektor. Där gäller bland annat olika skatteförutsättningar för olika energislag och användning. är det också uppenbart att framför allt är den ekonomi i världen som mest av allt har stora utsläpp och påverkar med miljöförstöring, medan har en i ett internationellt perspektiv försumbar andel av utsläppen. Trots detta har vi generellt en relativt hög energibeskattning som är betydligt högre än . Min fråga till finansminister blir därför: Hur ser ministern på den internationella konkurrensen och de nackdelar som har inom energibeskattningsområdet jämfört med andra länder?
fr · H8111492 · 2021-01-27 00:00:00 — Fråga 2020/21:1492 Avstånd till postombud av (M) till Statsrådet (S) har regeringen ökat kostnaderna för privatbilism genom såväl högre fordonsskatter som högre bränsleskatter. Man avser även att höja tjänstebilsbeskattningen kraftigt. Det får stora konsekvenser för dem som bor utanför storstädernas bekväma och tillgängliga kollektivtrafik. Drygt 1 600 personer i har mer än enkel väg till närmaste postombud – det visar statistik som Region låtit P4 ta del av. Trots detta är det vanligare att postombud försvinner än etableras, och det är problematiskt säger företrädare för Region som är samordnare av kommersiell service i regionen. ”får jag köra enkel väg”, säger en boende i till P4 i ett inslag som beskriver de långa avstånden till postombuden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att boende på landsbygden inte ska behöva köra exempelvis enkel väg för att besöka sitt postombud?
fr · H8111493 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1493 Det sexuella våldet i Tigray av Boriana (M) till Utrikesminister (S) gjorde FN:s särskilda representant i kampen mot sexuellt våld i konflikter Pramila Patel ett uttalande om den mycket oroande utvecklingen i Tigray i norra . Hon underströk vikten av att humanitära organisationer ges ovillkorlig tillgång till hela Tigrayregionen samt att omedelbar medicinsk och psykosocial hjälp måste åtföljas av skyddsåtgärder för att inte fler ska utsättas för sexuellt våld. I uttalandet uppges också att det har framkommit stötande uppgifter om personer som ska ha tvingats våldta sina egna familjemedlemmar under hot om våld. Kvinnor ska av militärer ha tvingats till sex i utbyte mot förnödenheter. Även i flyktinglägren i regionen har det rapporterats fall av sexuellt våld. antog resolution , som bland annat möjliggör införandet av sanktioner mot parter som inte erbjuder skydd mot sexuellt våld. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att åtgärder ska vidtas för att det sexuella våldet i Tigray ska upphöra?
fr · H8111494 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1494 Bemanningsföretag inom luftambulansverksamheten av (V) till Socialminister (S) är det tänkt att regioner gemensamt ska ta över luftambulansverksamhet som varit upphandlad. För detta ändamål har ett nytt bolag, (), bildats och nya flygplan inhandlats. Förhoppningen är att detta ska leda till högre kvalitet och större samordningsvinster. Det som däremot inte ska omfattas av denna viktiga regionsgemensamma regi är de människor som ska sköta det specialiserade flygandet, alltså piloterna. Här har man från det offentligt ägda företagets sida i stället valt en lösning med bemanningsföretag. Även tekniker till företagets flygningar ska tas in genom bemanningsbolag. Pilotfacket befarar att detta innebär kraftigt försämrade villkor för piloterna. Detta tycks bekräftas av det anbudsvinnande bemanningsbolagets försäljningsdirektör, när han i hänvisar till att man har ”konkurrenskraftiga lokala villkor”, något som i flygbranschen antyder olika upplägg för att anställa piloter utomlands i länder med lägre löneläge. Att offentlig sektor på detta sätt agerar pådrivare för spridningen av atypiska anställningsformer framstår som olämpligt. Det bör i sammanhanget även påminnas om att Transportstyrelsen så sent som i sin rapport av sociala villkor för flygande personal påpekade att ”flygande personal med atypisk anställning upplever det också som svårare att rapportera om fel och brister till ledningen jämfört med flygande personal som har en direktanställning, något som i det långa loppet kan påverka säkerheten” (Transportstyrelsen 2020: TSL 2019-8295). Därtill ska läggas att lösningen med bemanningsbolag nedvärderar den specialiserade kompetens och erfarenhet som skapas inom just ambulansflygning. Givet dyrköpta erfarenheter under pandemin, om att anställningsvillkor, kvalitet och säkerhet hänger nära samman, förefaller det extra märkligt att lägga ut så känslig och vårdnära verksamhet på bemanningsbolag. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Ser ministern det som oproblematiskt att anställningar via bemanningsbolag med oklara löne- och arbetsvillkor ska vara den modell som det offentliga använder för att sköta en viktig och känslig uppgift inom svensk sjukvård?
fr · H8111495 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1495 Underlättande för pensionärer på bostadsmarknaden av (M) till Statsrådet (MP) Fler än hälften av ålderspensionärerna bor i en ägd villa eller ett radhus. Många av dem önskar att flytta till en seniorlivsanpassad ägd bostad, innan olika typer av hinder kommer att försvåra möjligheterna till fastighetsskötsel och nyttjande av hela huset, som är avsett för en stor familj. Så som reglerna för uppskjuten kapitalvinstskatt har sett ut är det ekonomiskt sett förnuftigt för ett seniorhushåll att fortsätta att äga sin bostad och när bostadskarriären är över betala in den slutliga kapitalvinstskatten som ett livslångt ägt boende har genererat. En relativt ny funktionell bostadsrättslägenhet anpassad för ett bra liv är dyr. Realisationsvinsten efter villaförsäljningen räcker, i de flesta fall, inte till för att finansiera mer än kanske 30–av bostadsköpet. Därutöver behövs bostadslån för en fullständig finansiering av lägenheten. Detta bostadslån får emellertid högst uppgå till 4,5 gånger pensionärens bruttoinkomst, enligt regler , för att inte krav på amortering ska utlösas. Det gör att de av lånet beroende boendekostnaderna ökar med i storleksordningen . Det är tyvärr vanligt att en medelpensionärs möjlighet att låna till en mindre ny bostad är begränsad, varför många bor kvar. Pensionärer är en väl definierad grupp i samhället som lätt skulle kunna undantas från amorteringskravet om de flyttar till en mer passande bostad. Om delar av det stora beståndet av enfamiljsbostäder som ägs av pensionärer kom ut på relativt orörliga bostadsmarknad skulle för barnfamiljer efterlängtade bostäder, väl lokaliserade i våra samhällen, komma ut till försäljning, som seniorer kommer att kunna flytta till bostäder i flerbostadshus, där de kan tryggt bo i livet ut. Detta i sin tur kommer att avlasta samhället från stora omsorgskostnader. Med beaktande av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet göra något för att förändra reglerna och kraven för bostadslån för ålderspensionärer och därmed underlätta för pensionärshushåll att sälja sitt enfamiljshus och öka rörligheten på bostadsmarknaden?
fr · H8111496 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1496 Sanktioner mot arbetsgivare som nekar anställda att jobba hemifrån under pandemin av Ciczie Weidby (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har ökat kraftigt, och läget i är mycket allvarligt. Arbetsplatsen är en av de platser där risken att smittas är som störst. rekommenderar därför dem som kan att jobba hemifrån. Enligt regeringen är detta en av de viktigaste åtgärderna för att minska den höga smittspridningen i samhället. Arbetsgivares ansvar för att möjliggöra för sina anställda att jobba hemifrån betonades av statsministern i samband med att regeringen lämnade besked om ytterligare förlängningar av nationella restriktioner: ”Att möjliggöra för personal att arbeta hemifrån är kanske just nu det viktigaste en svensk arbetsgivare kan göra.” Trots tydliga rekommendation och regeringens återkommande uppmaningar är det fortfarande många arbetsgivare som nekar sina anställda att jobba hemifrån även om arbetsuppgifterna kan utföras på distans. vittnar om att många av deras medlemmar inte får jobba hemma. Arbetsgivarnas argument för att neka distansarbete varierar, men ofta anförs så kallade solidaritetsskäl: ”Om inte alla på en arbetsplats kan jobba hemifrån ska ingen få göra det.” (SR ) Det är uppenbart att många arbetsgivare inte tar sitt ansvar för att minska smittspridningen i samhället. Dessa arbetsgivare bryr sig varken om rekommendationer eller regeringens uppmaningar och bidrar därmed i förlängningen till fortsatt smittspridning, som de utsätter sina anställda för fara. För att få dessa arbetsgivare att följa rekommendationer krävs sanktioner. Det räcker uppenbarligen inte med tydliga rekommendationer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att införa sanktioner mot de arbetsgivare som, trots tydliga rekommendationer och regeringens upprepade uppmaningar, nekar anställda att arbeta hemifrån?
fr · H8111497 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1497 Sänkta drivmedelsskatter under pandemin av (M) till Finansminister (S) För att minska coronasmittan och därmed ge möjlighet för sjukvården att klara av situationen är det viktigt att vi gör allt vi kan för att hålla nere smittspridningen. Under pandemin har det ju visat sig att kollektivtrafiken kan vara en orsak till ökad smittspridning. Därför är bilåkande i stället för färd med kollektivtrafiken ett bra sätt att minska smittspridningen. Det kan innebära att många nu i stället tar bilen framför kollektivtrafiken för att handla, åka till sjukvården, ta sig till aktiviteter med mera. Det innebär att drivmedelskostnaden för resor med bil ökar för den enskilde då kollektivresorna minskar och bilresorna ökar. Ett sätt att ytterligare hjälpa dem som tar ett extra ansvar i pandemin och väljer bilen framför kollektivtrafiken vore ju att under pandemin sänka bensin-, diesel- och drivmedelsskatterna för att därmed minska kostnaderna för dem som väljer bilen. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att tillfälligt sänka drivmedelsskatterna för alla under pandemin, så att fler kan hjälpa till att minska smittspridningen genom att ta bilen i stället för kollektivtrafiken?
fr · H8111498 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1498 Underlättande av bankkonto för barn av (M) till Statsrådet (MP) Många äldre hör av sig och undrar varför de inte kan få öppna ett bankkonto för sitt barnbarn utan att barnets föräldrar ska kunna disponera kontot. De vill kunna sätta in en peng på barnets konto och födelsedagar som de vill att barnet sedan ska kunna använda när det fyllt . De vill också vara säkra på att barnets föräldrar inte under några omständigheter ska kunna använda de pengar som de satt in på barnets konto. måste föräldrarna stå för kontot, och det blir ett problem för de personer som kanske vill hjälpa barnbarnet men kanske inte vill att föräldrarna ska kunna ha tillgång till barnets pengar. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att se över detta och möjliggöra att mor- och farföräldrar kan öppna ett bankkonto för sitt barnbarn utan att barnets föräldrar kan disponera kontot?
fr · H8111499 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1499 Effekterna av plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) Skatten på plastpåsar infördes . Det har nästan gått den nya skatten infördes. Skatten är på per kasse och för frukt- och grönsakspåsar. Regeringen budgeterade med att plastpåseskatten skulle ge skatteintäkter på 2,1 miljarder, och måste regeringen snart stämma av vad intäkterna verkligen blev. De som kalkylerade med 2,1 miljarder i intäkter behöver se över sitt sätt att räkna, för att undvika framtida felberäkningar. har det gått , och en utvärdering av plastpåseskattens effekter bör nu planeras. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att nu inför årsdagen av plastpåseskattens införande göra en utvärdering av plastpåseskatten och se vilka miljömässiga och ekonomiska effekter plastpåseskatten verkligen har haft?
fr · H8111500 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1500 Alternativa åtgärder i stället för nationella prov av (M) till Utbildningsminister (S) Under pandemin har regeringen pausat de nationella proven i årskurs 6 och 9. De nationella proven har varit ett mycket bra instrument för lärarna att kunna bedöma en elevs kunskapsnivåer och därmed kunna sätta rättvisa betyg. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vad planerar ministern att genomföra för alternativa åtgärder för att underlätta för lärarna och för att säkerställa att eleverna, som tidigare, får en rättvis bedömning av sina kunskaper trots att de nationella proven nu inte genomförs?
fr · H8111501 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1501 Stämpelskatten av (M) till Finansminister (S) Den som köper fast egendom, fastighet eller tomträtt, måste ansöka om att bli registrerad som ny ägare, genom en så kallad lagfart. För att få lagfart måste man betala stämpelskatt. Vid köp uppgår stämpelskatten till för privatpersoner och bostadsrättsföreningar och för juridiska personer. Stämpelskatten för köp beräknas antingen på köpeskillingen eller på taxeringsvärdet från föregående år. Det är alltid det högre beloppet som används för att fastställa skatten. Stämpelskatten kan liknas vid en statlig omsättningsskatt. Expeditionsavgiften är till för att täcka kostnaden för handläggningen. Expeditionsavgiften är på . Vid köp av en bostadsfastighet på tar staten ut en skatt på , vilket är en mycket hög skatt för den som ska köpa sin bostad och fastighet. Dessutom få ju säljaren sen betala skatt på sin eventuella vinst vid fastighetsaffären. Det är viktigt att man kan både sälja och köpa fastigheter utan orimliga skatteuttag. Det behöver vara rimliga skatter när vi dessutom vill underlätta för människor att flytta och byta bostad. Stämpelskatten är en stor utgift vid en fastighetsaffär. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att se över stämpelskatten och försöka sänka den så att den som köper en fastighet inte ska behöva betala så stora summor i skatt vid ett bostadsköp och fastighetsköp?
fr · H8111502 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1502 Förenklingar av krisstöd till coronadrabbade företag av (M) till Näringsminister (S) Företag som drabbats hårt av pandemin har haft möjlighet att ansöka stöd för att permittera sin personal. På det sättet kan företaget bli av med stora kostnader när man saknar intäkter och kan därför slippa att varsla och säga upp personal. Det är klokt. Det har getts besked om att permitteringsstödet ska förlängas en bit in på 2021. Ett genomgående problem under krisen har varit att regeringen varit senfärdig och byråkratisk i krisstöden till företag. Ofta har det först tagit att ge besked om företag ska hjälpas, och sedan har det tagit , vanligen månader, innan ett förslag är klart. Sedan behöver myndigheter efter riksdagsbeslut veckor eller ibland månader att förbereda sig. Så är även fallet med det förlängda permitteringsstödet. Företag och företagarorganisationer har väckt rimliga frågor om regeringens ökade byråkrati i krishanteringen. Det är exempelvis omvittnat att ryckigheten i fråga om huruvida stöd ska ges eller inte har skapat en onödig och stor oro. Likadant har ändrade regler i olika stöd mellan olika månader medfört att nu endast ett fåtal experter i har koll på alla detaljer. Därtill tillförs nya kontroller och görs förändringar av beräkningsgrunder. Stöd ska hanteras korrekt. Men den omfattande regeringsbyråkrati som företagare nu möter gör att företag i onödan kan gå under i väntan på stöd för att reglerna är för krångliga eller för att byråkratin gör att handläggningen drar ut . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förenkla regler och underlätta ansökningar om och handläggning av krisstöd till drabbade företagare?
fr · H8111503 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1503 Snabbare utbetalningar av permitteringsstöd till coronadrabbade företag av (M) till Näringsminister (S) Företag som drabbats hårt av pandemin har haft möjlighet att ansöka stöd för att permittera sin personal. På det sättet kan företaget bli av med stora kostnader när man saknar intäkter och kan därför slippa att varsla och säga upp personal. Det är klokt. Det har getts besked om att permitteringsstödet ska förlängas en bit in på 2021. Ett genomgående problem under krisen har varit att regeringen varit senfärdig och byråkratisk i krisstöden till företag. Ofta har det tagit först tagit att ge besked om företag ska hjälpas, följt av , vanligen månader, innan ett förslag är klart. Sedan behöver myndigheter efter riksdagsbeslut veckor eller ibland månader att förbereda sig. Så är även fallet med det förlängda permitteringsstödet. Enligt , som handlägger ansökningar, kommer drabbade företagare att kunna lämna in en ansökan först . Då pratar vi om ansökningar och framåt. talar bland annat om för dem att anpassa processer och system. Det är utsatta företagare som kämpar för sina företags överlevnad som kommer i kläm på grund av regeringsbyråkratin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att drabbade företagare ska kunna ansöka om permitteringsstöd tidigare än framåt mitten av ?
fr · H8111504 · 2021-01-28 00:00:00 — Fråga 2020/21:1504 Möjliggörande av utveckling och tillverkning av miljö- och klimatvänliga produkter av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I ligger företaget , som tillverkar nedbrytbara produkter. Deras material Biodolomer är en sammansättning av flera förnybara råvaror och bildar inga mikroplaster utan bryts ned fullständigt av bakterieflora. Gaia har /Vincotte-certifikat som garanterat nedbrytning innan vid kompostering. Företaget har även bevis på att inga mikroplaster bildas. Under utvecklingen av Biodolomer har Gaia ingått som projektpartner i EU:s miljöprogram Life, som ger bidrag till miljö- och klimatåtgärder inom EU. Företaget har genom detta utvecklat påsar som är nedbrytbara och kan användas upp till 50 gånger. Påsen, som tillverkas i företagets fabrik i , är ett miljö- och klimatvänligt alternativ till plastkassar av polyeten. Trots att företaget dessutom anpassat påsen för flergångsanvändning och testat den hos det statliga forskningsinstitutet , som godkänt den som flergångsbärkasse för användning minst 50 gånger, anser både och att påsen ska beskattas enligt den plastpåseskatt som infördes . Bland annat menar de att det faktum att till sin konstruktion inte skiljer sig från ”typiska plastkassar” innebär att inte är avsedd för varaktigt bruk. Skattebeskedet är ett stort slag mot företagets framtidsplaner för tillverkning av miljöanpassade bärkassar i . Och i stället för att anställa ytterligare 20 till 30 personer är man tvungen att ändra om sin produktion helt. Risken är nu att företaget tvingas lägga ned verksamheten i . Jag har ställt en fråga (2020/21:1447) till finansminister om hon avser att vidta några åtgärder för att undanta påsar som består av förnybara råvaror, och dessutom är godkända som flergångsbärkassar, från plastpåseskatten. Att genom dålig skattepolitik riskera att sätta stopp för ett företags tillverkning av alternativ till plastpåsar kan rimligen inte ligga i linje med regeringens miljö- och klimatpolitik, eller? Då Biodolomer även är godkänt i finns förutsättningar att även kunna exportera produkterna dit, vilket skulle gynna hela den globala miljön. Av denna anledning vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att företag som Gaia ska kunna fortsätta sin utveckling och tillverkning av miljö- och klimatvänliga produkter i ?