ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111749 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1749 Brist på platser i verksamhetsförlagd utbildning av (KD) till Statsrådet (S) Den coronapandemi vi genomlever har medfört ett ökat intresse för att studera till vårdrelaterade yrken. Detta är något mycket positivt. har redan före pandemin sett, och haft förslag för att åtgärda, den kompetensbrist som finns inom flera vårdrelaterade yrken. Det råder också stor brist på lärare. I den aktuella forskningspropositionen aviserar regeringen avsikten att utveckla styrningen av varje enskilt lärosäte i syfte att exempelvis främja dess breda ansvar för samhällets kompetensförsörjning. Regeringen avser därför att sätta upp lärosätesspecifika mål för bland annat antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom vård och skola samt följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. För att säkra kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården och skolan ser , i stället för en detaljstyrning på lärosätesnivå, ett behov av att staten tar ett tydligare ansvar för planering och samordning av behovet av legitimerad personal inom vård och skola. En avgörande förutsättning för att studenter som är antagna till exempelvis en vårdutbildning eller lärarutbildning också ska kunna ta sin examen är att deras verksamhetsförlagda utbildning, VFU, fungerar och ges under goda förutsättningar. VFU bör kunna ges i närheten av där studenten bedriver sina studier, och det är viktigt att det finns en utbildad handledare för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. är det stora skillnader i tillgången till inom vårdyrken mellan landets 21 regioner. När det gäller regeringens förslag på lärosätesspecifika mål för examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom hälso- och sjukvården menar därför att det finns en risk för att den begränsade tillgång till i vissa regioner kommer att begränsa möjligheterna till efterfrågad utökning av utbildningsplatser på vissa lärosäten. har länge förespråkat ett statligt huvudmannaskap för hälso- och sjukvården, vilket skulle kunna bidra till en mer likvärdig tillgång till över landet. Sammantaget menar att med en tydligare nationell kartläggning och planering av behovet av legitimerad personal inom vård och skola kan det sammantagna nationella behovet av kompetensförsörjning förutses och tillgodoses på ett bättre sätt. Därmed kan det också skapas bättre förutsättningar för en långsiktig planering för och fördelning av antalet utbildningsplatser mellan de olika lärosätena samt en god tillgång till över hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, utöver att inrätta de aviserade lärosätesspecifika målen för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom vård och skola, för att säkerställa kompetensförsörjningen och tillgången till platser i verksamhetsförlagd utbildning inom vård och skola?
fr · H8111750 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1750 Det nordiska samarbetet mot psykisk ohälsa av (SD) till Socialminister (S) antog en rekommendation om den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga i . Rekommendationen innehåller bland annat utvecklade möjligheter för barn och unga som lider av psykisk ohälsa att få hjälp via nätet och forskning med syftet att ge stöd och hjälp till unga som har psykiska problem. Pandemin med tillhörande restriktioner har medfört att många människor tvingats till isolering och ensamhet. Detta medför en ökad risk för ytterligare psykisk ohälsa hos såväl unga som gamla. Distansundervisning och högre arbetslöshet gör också att många riskerar psykiska problem. Med anledning av rådande situation finns det skäl att ytterligare intensifiera det nordiska samarbetet inom området. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att arbeta för ett ökat nordiskt samarbete mot psykisk ohälsa med anledning av pandemins konsekvenser?
fr · H8111751 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1751 Kompensationsstöd till friluftsrörelsen av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I en hemställan till miljö- och klimatminister beskriver Svenskt Friluftsliv situationen för landets friluftsorganisationer med anledning av pandemin. Vidare beskrivs de ekonomiska svårigheterna som efterfrågan av naturverksamheter ökat. Friluftsrörelsen behöver ekonomisk kompensation för att verksamheterna ska ha möjlighet att fortsätta bidra till samhället genom till exempel ökad utevistelse, minskad psykisk ohälsa och ökad respekt för naturen och allemansrätten. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser regeringen att tillmötesgå Svenskt Friluftslivs hemställan om kompensationsstöd till friluftsrörelsen?
fr · H8111752 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1752 Anställning av obehöriga lärare av (SD) till Utbildningsminister (S) Uppgifter i medier om att utbildade lärare får allt svårare att få jobb på grund av att många skolor, såväl kommunala som enskilda, väljer att anställa obehöriga lärare i stället för behöriga sökande är oroväckande och ska tas på största allvar. En viktig förutsättning för kunskapsutvecklingen är att lärarkåren har rätt kvalifikationer. Det gäller såväl formell utbildning som förmågan att kunna undervisa. Staten har också investerat mycket resurser i landets lärarutbildningar och även infört alternativa studievägar för den som vill få behörighet att undervisa. Det är mot bakgrund av detta viktigt att dessa reformer inte urholkas av arbetsrättsliga eller ekonomiska skäl. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att det krävs skärpta regler för att förhindra att obehöriga lärare systematiskt anställs i stället för behöriga sökande, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta?
fr · H8111753 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1753 Anonyma mejl från kinesiska ambassaden av (M) till Utrikesminister (S) har en lång historia av yttrande- och pressfrihet. Dessa friheter är reglerade i lag och är två av våra grundlagar. Den svenska konstitutionen är tydlig med att varken främmande stat eller den svenska staten får hindra den fria pressen att publicera artiklar som är kritiska mot det svenska samhället eller mot främmande stater. Den svenska utrikespolitik som utgår från regeringen och är den linje som stat står för. Pressen har en mycket friare roll, vilket är viktigt i väl fungerande rättsstater. är också ett av de länder i världen med högst demokratiindex, vilket vi ska vara mycket stolta över. är ett av de länder som ligger lägst på demokratiindex, och dess regim räknas som en diktatur. Det innebär att de lagar som styr i på intet sätt är desamma som de som styr i . har ett mejl utan personlig undertecknare, vilket i sig är anmärkningsvärt, skickats från den kinesiska ambassaden i till en tidning i mitt län, . I mejlet anklagas Nerikes Allehandas ledarskribent för att lägga sig i interna angelägenheter och för att bryta mot internationella normer. I det sammanhanget säger sig ambassaden vara beredd att ta till ”alla nödvändiga medel” mot dem som enligt ledning hotar dess suveränitet. Detta i sig är ett hot och ett brott mot den svenska grundlagen. Mejlet blandar ihop vad pressen skriver och vad vår regering och riksdag uttalar och sätter ett likhetstecken. Man anser att tidningen inte får uttala åsikter om relationen mellan och , vilket är helt emot den svenska yttrandefriheten. Att dessutom ett mejl utan en personligt ansvarig avsändare skickas med ovan skrivna innebörd och med en önskan om en kommunikation är oartigt, oavsett om det kommer från en ambassad eller en person. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att för den kinesiska ambassaden påtala det olämpliga i att skicka anonyma mejl för att uppmana en ledarskribent att frångå den grundlagsskyddade yttrandefriheten bara för att ogillar det?
fr · H8111754 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1754 Utvärderingen av de regionala skyddsombudens verksamhet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I proposition 2019/20:135 föreslår regeringen att möjligheten att utse regionala skyddsombud ska utvidgas genom en ändring i arbetsmiljölagen så att sådana skyddsombud får tillträde till fler arbetsställen. avstyrkte dock regeringens förslag till ändring i arbetsmiljölagen och föreslog i stället ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning för att utvärdera effekten av de regionala skyddsombudens verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur fortgår processen med att utvärdera de regionala skyddsombudens verksamhet, och när kommer denna att presenteras för arbetsmarknadsutskottet?
fr · H8111755 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1755 Fusk inom LSS av (M) till Statsrådet (S) Vi kan i medier läsa om hur det stora fusket inom LSS breder ut sig. Det bildas omsorgsföretag som tar hand om en person som är funktionsnedsatt, och sedan kan man spåra hur samma företag byter ägare, vilket innebär att staten betalar ut stora belopp till alla dessa företag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra att detta fusk fortsätter och för att se till att våra skattepengar används till dem som behöver de mest
fr · H8111756 · 2021-02-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:1756 Tillkännagivande om kreditrestriktioner av (KD) till Statsrådet (MP) riktade finansutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att utvärdera effekterna och konsekvenserna av införda kreditrestriktioner på hushållen. I betänkande 2019/20:FiU22 står det följande: ”ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen samlat bör utvärdera effekterna av makrotillsynsåtgärder och även återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden.” Den senare delen av tillkännagivandet har regeringen delvis aviserat svar på, genom den utredning som bland annat ska utreda frågan om startlån. Men när det gäller den förra, om att utvärdera de samlade effekterna av makrotillsynsåtgärderna – kreditrestriktionerna som lagts på varandra –, har regeringen ännu inte agerat. För oss kristdemokrater är det oroväckande eftersom frågan är viktig för alla de som bor i eller vill bo i ett ägt boende. Vi har återkommande påpekat problemet med den påbyggnad av kreditrestriktioner som införts utan att någon tagit ansvar för helheten, inklusive påverkan på bostadsmarknaden. Bolånetak, första amorteringskravet och förstärkta amorteringskravet, bankernas egna stresstester och kalkylräntor där hushåll ska klara 7–8 procents ränta. Sammanlagt innebär det att ett hushåll testas mot utgifter som är fyra fem gånger högre än de verkliga utgifterna. De samlade effekterna blir därför att många som har stabila inkomster stängs ute från att köpa ett eget boende. De som stängs ute får ofta i stället en sämre boendesituation i form av andrahandskontrakt och hyresbostäder med hög hyra, vilket medför mindre finansiella marginaler och lägre sparande. Och om människor hindras från att anpassa sin boendesituation uppstår samhälleliga förluster – för den enskilde, för de som hindras att köpa den enskildes bostad, för arbetsmarknaden och för ekonomiska tillväxt. Det är därför brådskande att regeringen genomför den översyn som har begärt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer översynen av kreditrestriktionerna att göras och komma till del?
fr · H8111758 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1758 Beskattning av flyget av (SD) till Finansminister (S) Flyget och resebranschen är hårt drabbade av pandemin. Flyget har mer eller mindre parkerat sina flygplan , och de resebolag som lever på att turister flyger charter går på knäna när inkomsterna försvann över . Att flyget ska ställa om och bli mer miljövänligt är en trend som är pågående, och flygindustrin arbetar ständigt med miljöförbättringar med målet att bli fossilfria. Elflyg är under produktion, och vätgas är kanske nästa bränsle som flyget kommer att nyttja för att nå miljömålen. I kan man läsa att regeringen, via , driver på EU för att höja skatterna för flygbränslet. Risken med höjda skatter på bränslet är att det ger motsatt miljöeffekt, eftersom flygindustrin då inte med samma ekonomiska kraft kan arbeta mot en omställning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister :
fr · H8111759 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1759 En begränsning av antalet passagerare på buss- och tågresor av (SD) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har med pandemilagen fått ett kraftfullt verktyg för att försöka få bukt på pandemin i . De beslut som fattas påverkar olika aktörer i olika grad, och pandemin har inneburit ett hårt slag för många företag, inte minst rent ekonomiskt. Regeringen har , med hjälp av pandemilagen, begränsat antalet resenärer på långväga transporter på över . En sådan åtgärd påverkar ekonomin för ett flertal bolag, dels i bussbranschen men också tågoperatörer. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har regeringen tänkt att ersätta de trafikbolag, eller deras huvudmän, som påverkas negativt av pandemilagens beslut om begränsningar?
fr · H8111760 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1760 kampanj för anonyma tips av (M) till Statsrådet (S) i har dragit igång en kampanj på Facebook där man uppmanar folk att komma in med anonyma tips om olaglig jakt till . I kampanjfilmen understryks att den som vill lämna in ett tips bör göra det via ett vanligt brev och utan att ange namn och adress – allt för att vara anonym. Olaglig jakt ska självklart anmälas till i första hand för utredning och för eventuellt åtal och straff. har vidare sin givna roll som tillsynsmyndighet. Det finns dock en uppenbar risk att uppmaning leder till att jaktkritiker skickar in okynnesanmälningar och tips i skydd av anonymiteten. Det kan i sin tur leda till att jägare registreras i offentliga diarier hos utan en möjlighet att helt rentvå sitt namn. När fått frågor om hur de anonyma tipsen kommer att hanteras och om dessa kommer att vara belagda med sekretess har de inte kunnat ge några direkta svar (jämför artikeln i , publicerad , kl. 9.30, på Svensk Jakts webbsida: ”Jägare ska anmälas anonymt för illegal jakt – oro för angiveri”). När polisen utreder brott råder generellt sett förundersökningssekretess – vilka regler anser gäller i dessa fall är höljt i dunkel. Det riskerar att drabba enskilda jägare som anmälts utan grund. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet fått information om detta nya arbetssätt och kampanjen på Facebook, och har statsrådet i så fall godkänt kampanjen?
fr · H8111761 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1761 Public service granskningar av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det statliga har "granskat" en Facebookgrupp som är kritisk till den hantering av covid-19-pandemin. Gruppen har av statsradion utmålats som en källa för skadlig påverkanskampanj. Medlemmarna i gruppen kräver bland annat att regeringen ställs juridiskt till svars för de många dödsfallen under covid-19-pandemin, och man kontaktar även andra länder för att varna dem för att göra samma misstag som gjort. Men att ”granskar” på detta sätt har mött kritik. Professor emeritus , tidigare chefsöverläkare vid och , säger till att ”det här ger mig Stasi-vibbar. Man kan ju fråga sig om de som har gjort den här granskningen var lika upprörda över Navalnyjs kritik av den ”. , professor och överläkare vid , är också kritisk till statsmediers granskning och säger att ”jag tycker det är högst anmärkningsvärt att svensk public service försöker kväsa en debatt om coronastrategin”. brukar ju kritisera andra länder som använder sig av statliga medel för att tysta kritik mot den egna regeringen. Att public service i då används på detta sätt för att tysta kritik mot regeringen är ju illa. Av denna anledning vill jag fråga kultur- och demokratiminister :
fr · H8111762 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1762 Implementering av exportkontroll på universitet och högskolor av (SD) till Statsrådet (S) har liksom övriga EU-länder ett gemensamt regelverk för produkter med dubbla användningsområden (PDA), det vill säga produkter som har en civil användning men som också kan användas för militära ändamål såsom i massförstörelsevapen och dess bärare. Detta exportkontrollregelverk begränsar export av sådana produkter och därtill hörande teknik. Eftersom är ett högteknologiskt land med framstående forskning på universitet och högskolor som berör de produkter som omfattas av exportkontroll på PDA-området finns det anledning att noga kontrollera att denna teknik inte sprids till obehöriga stater och organisationer. Konsekvenserna om massförstörelsevapen används är i många avseenden oöverblickbara, och det pågår en aggressiv utveckling hos en del stater på detta område. Det är därför mycket angeläget att inte på något sätt bidrar till utvecklingen av massförstörelsevapen som kan hamna i händerna på aggressiva diktaturer. för exportkontroll i är (), och på deras hemsida går det att läsa om PDA: "Verksamhet med produkter med dubbla användningsområden (PDA) bör ha en exportkontrollorganisation som säkerställer att gällande regelverk efterlevs." I förekommer ett omfattande internationellt utbyte, och det finns en överhängande risk att exportkontrollen på universitet och högskolor inte har utvecklats i en takt som gör det möjligt att säkerställa en god kontroll. Det finns även medierapportering om hur PDA på olika sätt avletts från universitet och högskolor. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet att ett tillräckligt arbete görs på svenska universitet och högskolor för att tillse att produkter med dubbla användningsområden och därtill hörande teknik inte avleds till obehöriga?
fr · H8111763 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1763 Ungdomars trygghet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen rapporterade om att rån och hot mot unga har ökat . ”När (Brå) presenterade den nationella trygghetsundersökningen framkom det, att av de tillfrågade pojkarna uppgav att de är rädda för att bli utsatta för brott och framförallt för att bli rånade”, skriver tidningen. Enligt och , producent respektive projektledare på , har rånen och hoten spridit sig allt längre ner i åldrarna, och det blir allt vanligare att barn i åldrarna 10–utsätts. SVT Barn genomför regelbundna undersökningar riktade mot den här åldersgruppen för att planera och genomföra programidéer. Brå:s statistik täcker inte in de yngre barnen som är . I , som genomförs av , frågar man 14-åringar och gymnasieelever, skriver Bulletin. ”I den senaste uppgav av alla pojkar i nionde klass och av flickorna att de rånats . Men i stadsdelen i södra uppgav av pojkarna att de rånats.” När Bulletin kontaktar Brå uppger de att det pågår ett projekt om ungdomsrån som är planerat att publiceras . ”I Brå:s beskrivning av projektet står det att ’ökade antalet anmälningar av rån mot unga nästan 2,5 gånger. Mediabilden av ungdomsrån är därutöver att ökningen av rån främst drabbat vissa områden samt att det blivit vanligare med grövre våld och inslag av förnedring i rånen.’” Våldet eskalerar i vårt samhälle och blir allt grövre som det går allt längre ned i åldrarna. Regeringen har kapitalt misslyckats med att komma till rätta med otryggheten och kriminaliteten i vårt land. Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att skapa trygghet för våra ungdomar och bekämpa ungdomsrånen?
fr · H8111764 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1764 Klädskattens roll i den ekonomiska återhämtningen av (SD) till Finansminister (S) När samhällsekonomin ska återhämta sig efter pandemin behövs ett flertal åtgärder som underlättar. Om konsumtion försvåras eller avstannar innebär det försämringar för ekonomin i stort. Kortköpsstatistik visar att konsumtionsnedgången var den största under en enskild månad sedan pandemin inleddes . Konsumentfokus är betydelsefullt i sammanhanget, och åtgärder för att underlätta konsumtion är ett viktigt steg i den ekonomiska återhämtningen. har till exempel föreslagit så kallade helikopterpengar, ett statligt engångsbidrag som riktar sig till individer och hushåll, för att öka konsumtionsbenägenheten. Kritik har riktats från flera håll mot den så kallade klädskatten. Bland annat påpekas att av kläderna som säljs i redan är fria från de kemikalier som skatten riktas mot. Ett annat problem med förslaget är att alla modeföretag kommer att behöva betala skatten, även för varor som inte innehåller de kemikalier skatten är avsedd att motverka. Att företagen sedan ska behöva bevisa att produkterna är giftfria för att kunna återfå av den inbetalda summan är bakvänt och kommer att orsaka stor administrativ börda med ökande kostnader för företagen. Modehandeln är redan hårt drabbad på grund av pandemin, och skatten kan därför bli ytterligare ett bakslag. Det finns uppgifter på att cirka 20 000 jobb i branschen försvunnit under pandemin. Utformningen av klädskatten gör mer skada än nytta. Kritiker menar att den varken hjälper miljön, de svenska konsumenterna eller samhällsekonomin. Utöver en rad andra kritiker, har och Kemikalieinspektionen ifrågasatt utredningsförslaget till kemikalieskatt på kläder med ett flertal argument och menar att utredningen innehåller brister som gör att de inte kan tillstyrka förslaget i dess nuvarande utformning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer regeringen att ändra planerna på införandet av klädskatten med tanke på kritiken mot den och med tanke på den situation landets modeföretag och samhällsekonomi befinner sig i?
fr · H8111765 · 2021-02-11 00:00:00 — Fråga 2020/21:1765 Skånebanan av (SD) till Infrastrukturminister (S) Skånebanan, som sträcker sig mellan och via , är en viktig bana för persontrafik och godstrafik. fungerar som en viktig knutpunkt för vidare resande med tåg i och . med sin flerkärniga struktur behöver ett fungerande tågsystem till, från och mellan våra olika hörn, och där spelar Skånebanan en viktig roll. En fungerande tågtrafik är avgörande för vår arbetsmarknad och för att vi tillsammans ska kunna ta ansvar för klimatet. I plan –2015 utlovades kapacitetshöjande åtgärder på Skånebanan. Hastigheten skulle höjas och 160 miljoner avsattes för arbetet. Åtgärden pekades dessutom ut som prioriterad i egen kapacitetsutredning. För att få ut maximal nytta av den utlovade hastighetshöjningen investerade i lokala åtgärder. , 2012, 2013 och 2015 stängdes Skånebanan för att åtgärder skulle genomföras, i vissa fall upp . Under de perioder som banan var avstängd bekostade Skånetrafiken ersättningstrafik, som under bara uppgick till . Resenärerna drabbades hårt av en längre restid och en krångligare resväg. Många resenärer kan acceptera att det är stökigt och krångligt om det blir bättre sedan, men den förväntade hastighetshöjningen uteblev. Resenärer och skattebetalare har dock inte fått vad som utlovats och sannolikt har flera tågpendlarare valt bilen efter alla avstängningar. Vad de 160 miljonerna användes till kan bara svara på, men de gick i vart fall inte till avsett syfte. begärde Skånetrafiken en ny tidsplan och fick beskedet att åtgärderna skulle vara färdiga 2020. kom dock ett nytt besked om att det inte skulle bli av. Med hänvisning till ovanstående frågar jag infrastrukturminister : Kan vi förvänta oss att genomför de aviserade kapacitetshöjande åtgärderna i närtid, taget i beaktande att redan gjort lokala åtgärder och burit extra kostnader, samt att resenärerna redan tvingats genomlida konsekvenserna av dessa åtgärder ?