ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8111366 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1366 Den svenska sysselsättningsstatistiken av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I finns det ett omfattande utanförskap där många saknar egen försörjning och lever på olika typer av ersättningar och bidrag. Den höga invandringen har stor betydelse då alldeles för många invandrare inte har etablerat sig på arbetsmarknaden. I politiken talas det ofta om människor som sysselsatta, trots att det begreppet inte säger något om huruvida man kan försörja sig eller om man har ett arbete. Det räcker att ha arbetat för att räknas som sysselsatt i den statistiken. Enligt den senast tillgängliga statistiken lever cirka 750 000 människor i åldern 20–på bidrag och ersättningar, så kallade helårsekvivalenter. Därutöver finns det väldigt många som har en så låg bruttoinkomst att de inte kan försörja sig. Sammantaget kan det vara närmare 2 miljoner människor som behöver försörjningsstöd av samhället, enligt en forskningsrapport. Samhället och politiken bör göra allt för att stimulera fler till arbete samt ställa högre krav på den som i arbetsför ålder inte försörjer sig själv. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ämnar ministern vidta åtgärder för att öka andelen som försörjer sig själva samt införa ett mätbart självförsörjningsmål?
fr · H8111367 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1367 Insatser mot människohandel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) redovisade sitt regeringsuppdrag i arbetet mot människohandel. Trots att antalet asylsökande minskade med nära hälften, från 21 2019 till 13 2020, var siffran fortfarande hög. registrerades 366 fall av människohandel, jämfört med 2019. samordnare mot människohandel konstaterar att ”vi betraktar det ändå som en hög siffra med tanke på de resebegränsningar som rått på grund av coronapandemin”. Antalet misstänkta fall av arbetstagare som utnyttjas på arbetsmarknaden ligger kvar på ungefär samma nivå. Antalet fall där man misstänker människohandel för sexuella ändamål minskar från 202 () till 127 (). konstaterar samordnare att ”det finns ingenting i övrigt som tyder på att den sexuella exploateringen i minskat drastiskt. Det är sannolikt att just denna minskning är en följd av det låga antalet asylsökande”. Det är svårt att göra en entydig analys av siffrorna, men konstaterar att antalet fall av människohandel inte är beroende av antalet asylsökande. Människohandel måste bekämpas. har ett uppdrag att bistå i arbetet mot människohandel, vilket är bra. visar siffrorna på behovet av ett intensifierat arbete. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att minska antalet fall av människohandel i ?
fr · H8111368 · 2021-01-20 00:00:00 — Fråga 2020/21:1368 Kompensation vid aktivering av krislägesavtal av (SD) till Socialminister (S) Regioner och kommuner har under covid-19-pandemin vid olika tillfällen aktiverat krislägesavtal. Med krisläge avses en sådan händelse eller ett sådant händelseförlopp ”som avviker från det normala, som innebär allvarliga samhällsstörningar, kräver omedelbara insatser av en kommun, ett landsting/region, kommunalförbund eller kommunalt företag eller flera i samverkan, och som medför omfattande eller avgörande påverkan på personalförsörjningen i den kommunala verksamheten”. Ett krislägesavtal reglerar villkor och ersättningar för arbetstagare som arbetar i krisläge. Detta innebär extra kostnader för regioner och kommuner då extra ersättning utgår till den personal som arbetar under krislägesavtal. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har regeringen för avsikt att införa en ekonomisk statlig kompensation till kommuner och regioner för de extra kostnader som krislägesavtalets aktivering innebär?
fr · H8111369 · 2021-01-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1369 Avståndstagande från våld av (SD) till Utrikesminister (S) Statsministern var snabbt ute och fördömde intrånget i i . Det var bra gjort av statsministern. Det som hände i demokratins högborg i var djupt ovärdigt, och sådana här attacker på själva demokratins institutioner får aldrig legitimeras eller accepteras. Jag kan dock notera att statsministern inte var lika tydlig i fördömanden när vann valet i 2016 och politiska motståndare försökte storma , vilket ledde till att politiker fick ta skydd i bunkrar. Inte heller 2018 när kongressen ockuperades och polisen fick gripa 300 personer. tog sig vänsteranhängare påhejade av , som är vicepresident, in i senaten och avbröt utnämningen av domare i . Likaså har fördömanden av de våldsamma lives matter-protesterna, som resulterat i sönderslagna byggnader, mord, övergrepp och autonoma zoner, uteblivit. När våldsamma kravaller ägde rum i , då bland annat myndighetsbyggnader slogs sönder, hördes inte heller några fördömanden från statsministern. Som statsminister borde man vara konsekvent i sina fördömanden. Våld är våld och oacceptabelt oavsett vilken politisk sida som står för det. Man kan lätt dra slutsatsen att statsministern fördömer våld när ”fel” politisk sida står bakom men blundar för detsamma när ”rätt” politisk sida står bakom. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför agerade regeringeninte under de ovan beskrivna händelserna och fördömde våldet och attackerna motdemokratin på samma tydliga och omfattande sätt som statsministern nu harfördömt det som hände ?
fr · H8111370 · 2021-01-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1370 Obevakade järnvägsövergångar av (M) till Infrastrukturminister (S) I lär det finnas 3 500 obevakade järnvägsövergångar, vilket faktiskt är en majoritet av alla järnvägsövergångar. På många ställen är sikten dålig. sker olyckor vid dessa övergångar, tyvärr även med dödlig utgång. Den tragiska skoterolyckan vid järnvägsövergången i slutade med att två tonårsflickor så tragiskt avled. Det visade sig att alla varningsskyltar vid övergången var översnöade, vilket självklart är olyckligt. Men det mest olyckliga var att det vid den övergången finns en gammal varningsanordning, som inte är helt enkel att förstå sig på, med en lampa som släcks när ett tåg närmar sig. Detta står skrivet på en liten skylt vid spåret, men även den var översnöad av yrsnö. Det pågår ett arbete med att säkra järnvägsövergångarna, men det går långsamt och kommer att ta att åtgärda. Med ny teknik borde det finnas smartare varningssignaler än de som finns på många ställen, till exempel appar som varnar. Man borde åtminstone byta till lampor som slår om till rött när ett tåg närmar sig övergången, och inte ha kvar lampor som släcks när ett tåg närmar sig, som i . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att göra obevakade järnvägsövergångar säkrare?
fr · H8111371 · 2021-01-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1371 Mineraler för klimatet av (M) till Näringsminister (S) EU:s ledande gruv- och mineralnation! Så har det låtit länge, och det har varit en tydlig politisk målsättning att bevara den ställningen och utveckla den näring som hjälpt bygga . Men ser vi tecken på att halkar efter i mätningarna. Den kanadensiska tankesmedjan rankar nu både och över . Det finns ingen anledning att sticka under stol med att gruvor påverkar närmiljön, men man måste kunna ha två tankar i huvudet och konstatera att mineraler behövs för klimatomställningen. Metaller som järn, koppar och silver behövs för att kunna producera moderna tekniker som solceller och katalysatorer till bilar. Vi vet att mineralerna finns i berggrund, och vi vet att de behövs, men görs allt för att motverka gruvnäringen. Oändligt långa handläggningstider och komplicerade tillståndsprocesser dödar projekt som spelar en viktig roll i omställningen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Delar ministern uppfattningen att innovationskritiska metaller behövs för klimatomställningen, och om ja, vilka åtgärder anser ministern bör vidtas för att få till stånd en process som är långsiktigt hållbar för gruvnäringen i ?
fr · H8111372 · 2021-01-21 00:00:00 — Fråga 2020/21:1372 Skärpt straff för rattfylleri av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) sände P1 Dokumentär den första delen i sin nya miniserie landsbygd, som handlar om rättsstatens reträtt utanför de större tätorterna. I avsnittet skildras den tragiska historien om hur en man utanför begick flera trafik- och narkotikabrott – bland annat rattfylleri av normalgraden – och orsakade flera trafikolyckor med . Den sista trafikolyckan ledde till att en småbarnsmamma och hennes svärfar omkom. Om mannen hade frihetsberövats i samband med polisens ingripande vid något av de tidigare trafikbrotten hade dessa två personer fortfarande levt. Som 4 a § trafikbrottslagen nu är utformad är det emellertid inte möjligt att frihetsberöva den som misstänks för rattfylleri av normalgraden eftersom maxstraffet är endast sex månaders fängelse. överlämnades promemorian Ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och en utvärdering av den nedre promillegränsen för sjöfylleri (Ds 2019:22) till justitie- och migrationsministern. I promemorian föreslår utredaren bland annat höjda straff för grov olovlig körning och rattfylleri, bland annat för att personella tvångsmedel ska kunna användas mot den som misstänks för rattfylleri. Promemorians förslag i dessa delar har tillstyrkts av och flera andra remissinstanser. frågade (M) justitie- och migrationsministern om han avsåg att i närtid presentera lagförslag som skärper straffen för rattfylleri (fråga 2019/20:2126). Ministern uppgav då att förslaget bereddes i och att han avsåg att återkomma när arbetet var färdigt. har det nu förflutit . Jag är därför föranledd att återigen ställa följande fråga till justitie- och migrationsministern : Avser ministern att i närtid presentera lagförslag som skärper straffen för rattfylleri i enlighet med förslagen i Ds 2019:22?
fr · H8111373 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1373 Vårdköerna under pandemin av (M) till Socialminister (S) Under coronakrisen har många fått besked om att deras planerade operation har ställts in. Bakom varje siffra finns en människa, ofta med smärta och oro och ångest över ovissheten om när den framflyttade operationen kan genomföras. som vårdskulden växer finns det en stor oro för vårdens medarbetare. Under krisen har vårdens medarbetare jobbat övertid och gjort heroiska insatser, ofta med oro för att själva smittas av viruset. När trycket av covid-19-patienter lättar i vården kommer vårdens medarbetare att behöva hantera vårdskulden som många är i behov av återhämtning. Det kommer att krävas resurser och en tydlig strategi för att säkerställa att den nationella vårdgarantin kan efterlevas och för att jobba bort vårdskulden. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att korta vårdköerna?
fr · H8111374 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1374 Svenskt agerande för frigivning av Navalnyj av (M) till Utrikesminister (S) har återvänt till – men kom inte längre än till flygplatsen. Tusentals anhängare hade samlats på flygplatsen för att välkomna Navalnyj. Men just som flygplanet påbörjat sin nedstigning meddelade piloten att planet dirigerats om till flygplatsen , på andra sidan . Vid passkontrollen skildes Navalnyj åt från sin hustru och sin advokat och omhändertogs därefter av polis. Navalnyj uppges senare har förts till en polisstation i , där han fått tillbringa natten. Navalnyjs advokater säger att de fortfarande inte fått möjlighet att träffa honom. Det har gått sedan oppositionspolitikern insjuknade på ett inrikesflyg i hemlandet, i en attack som Navalnyj pekar ut Kreml – och i förlängningen president – som ansvarigt för. Navalnyj har vårdats på sjukhus i . I konstaterades det att Navalnyj förgiftats med det sovjetiska nervgiftet novitjok. När Navalnyj insjuknade var han på väg till från , där han deltog i valrörelsen inför regionala och lokala val. När Navalnyj började planera sin hemresa riktades nya tvivelaktiga brottsanklagelser mot honom i hemlandet, som en förvarning om att han skulle gripas om och när han anlände till . Den avfärdar konsekvent alla anklagelser och har kommit med en mängd olika förklaringar till det inträffade, där absurda anklagelser inte sällan har riktats mot Navalnyj själv. Det är viktigt att alla multilaterala organ aktivt arbetar för att Navalnyj ska friges. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att agera inom FN, EU och och inom ramen för det svenska ordförandeskapet inom för att Navalnyj ska friges?
fr · H8111375 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1375 Stöd till krisdrabbade företag av (M) till Näringsminister (S) Handläggningstiderna vad gäller stöd för korttidsarbete är långa. Flera företag vittnar om stor oro och ovisshet när det gäller hur handläggningen av ansökan fortgår. Om stödet ska fungera måste det komma företagen till del , och inte . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att stödet når de krisdrabbade företagen ?
fr · H8111376 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1376 roll som skogsägare av (M) till Näringsminister (S) är största skogsägare med ett innehav 2020 på av den svenska skogen. har därmed precis som andra skogsägare att leva upp till miljömål om levande skogar: ”Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas.” arrenderar ut jaktmarker till allmänheten. För att skapa större och mer ändamålsenliga jaktmarker för bättre viltvård arrenderar många mindre markägare jaktmark av . Dessa områden är organiserade i älgskötsel- och kronskötselområden vars syfte är att skapa naturliga sammanhängande större områden där viltförvaltningen kan ske på ett av fastställt sätt. är denna sunda ordning hotad vad avser såväl älgjakt som övrig klövviltsjakt. avser att riva upp de älgskötsel- och kronskötselområden som funnits och bilda egna områden. Argumentet för detta är att jägarna med nuvarande ordning skjuter alldeles för lite älg och kronvilt . Detta får, enligt , till följd att viltstammarna tillåtits vara alldeles för stora, vilket i sin tur resulterat i omfattande betesskador i våra skogar. En slutsats som många privata markägare inte delar. målsättning med att bilda egna älgskötsel- och kronskötselområden är att kraftigt reducera dessa viltstammar. En kraftig reduktion av våra klövviltsstammar kommer inte bara att allvarligt påverka den biologiska mångfalden utan även få stora konsekvenser för privata markägare och jägare. Dialogen med privata markägare och jägare har varit ytterst bristfällig. har inte presenterat en analys av varför dessa betesskador uppstår eller vad föreslagna åtgärder kommer att få för följder för den biologiska mångfalden i vårt land. Vidare har det sätt på vilket nu genomför dessa förändringar allvarligt skadat förtroendet hos ett stort antal privata markägare och jägare. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : På vilket sätt avser ministern att följa upp att lever upp till de mål som har satt upp vad gäller skötseln av de statliga skogarna – inte bara med avseende på avkastning utan även med avseende på såväl viltförvaltning som samverkan med privata markägare och jägare?
fr · H8111377 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1377 Krisledningsförmåga i av (M) till Statsrådet (S) I då kris och krisledning diskuteras flitigt är det viktigt att blicka framåt och redan nu vidta åtgärder för att säkerställa den svenska säkerheten även efter pandemin. pekade regeringen ut ett antal flygplatser som beredskapsflygplatser, men långt ifrån alla. är en av flera flygplatser i som drivs i regi och inte pekats ut som en beredskapsflygplats. Majoriteten i har beslutat att avveckla i , och riskerar att bli utan flygplats. Det innebär att inte kan ta emot ambulansflyg eller organdonationer. Det innebär också att länet inte kommer att ha ett fungerande brandflyg. Vi vet att brandflyget kom att spela en avgörande roll för brandsläckningen under den stora branden utanför Sala 2014 – en erfarenhet som gynnat hela brandsläckningsförmåga under somrarnas massiva bränder runt om i . I då satsar mer på svensk kris- och försvarsförmåga kommer det att bli en statlig angelägenhet om delar av den svenska infrastrukturen avvecklas då det inte råder lokalpolitisk enighet i besluten. Under pandemiåret har regeringen skjutit till extra pengar till statligt ägda flygplatser, men detta är akuta nödlösningar och inte ett hållbart förhållningssätt på lång sikt. Under frågestund nämnde statsrådet att regeringen kan komma att värna fler regionala flygplatser ur ett krisberedskapsperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet vidtagit eller ämnar vidta några åtgärder för att förbättra krisledningsförmågan i om avvecklas?
fr · H8111379 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1379 Pojkars skolresultat av (M) till Utbildningsminister (S) I redovisades en jämförande studie om flickors och pojkars betygsresultat i årskurs 9. Det är känt att flickor presterar bättre än pojkar i många ämnen, men den nya studien visar att flickor presterar bättre än pojkar i samtliga av skolans undervisningsämnen. Detta är en oacceptabel utveckling och en situation som helt frångår skollagens skrivningar om en likvärdig skola. Det är dessutom illavarslande att snedfördelningen kvarstår genom hela utbildningskedjan ända upp till högskolenivå, där en klar majoritet av de studerande, , är kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att särskilt fokusera på att förbättra pojkars lärande i ?
fr · H8111380 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1380 Brister i djurhållning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Väl medvetna om att det är en ytterst liten andel av lantbrukare och slakterier som missköter sina djur drar de ohyggliga reportage som vi sett på tv en skugga över hela näringen. Därför är det extra viktigt att komma åt de som missköter sig så att den överväldigande majoritet som följer lagar och regler och tar väl hand om sina djur inte misstänkliggörs. De scener som har rullats ut genom olika kanaler lämnar ingen oberörd och visar på en fullständigt oacceptabel hantering. Att se djur som slaktas när de är vid medvetande, som sparkas och slås i huvudet med kedjor, är så vidrigt att det inte finns ord. Uppfödare som medvetet bortser från djurens lidande och lämnar dem utan både foder och vatten är inget annat än djurplågare. Det är brottsligt och måste få ett slut. Vi behöver en nollvision för att stoppa djurs lidande. av alla djur som slaktas i slaktas på slakterier som har ständig bemanning från . Där finns myndighetens kontrollanter på plats , . Det borde vara tillräckligt. Men om det bedöms att kameror är nödvändiga för att säkerställa kontrollen på vissa slakterier är vi beredda att titta på det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att brister i djurhållning kan upptäckas tidigare och åtgärdas snabbare?
fr · H8111381 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1381 Återupptagande av trafik på Lysekilsbanan av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en tidigare fråga till statsrådet om Lysekilsbanans avveckling fick jag följande svar: ”Om det inkommer förfrågningar till om att återigen trafikera Lysekilsbanan och det kan antas att trafik i tillräcklig omfattning kommer att drivas på banan så kan ta upp frågan för nytt beslut om att återuppta underhållet.” Flera aktörer har önskat trafikera banan men blivit nekade av . och svarade i sitt remissyttrande till : ”vill betona att vi som region ansökt om att få trafikera banan. Vi har därmed visat att vi vill trafikera Lysekilsbanan, men nekat trafikering.” En lokal entreprenör har ansökt om att få trafikera och bygga en station för lastning och lossning av timmer, men blivit nekad. är kritisk i sitt yttrande, framför allt när det gäller underlaget inför beslut men även till beslutet i sak. Den sammanfattar följande: ”anser att underlaget till beslutet om upphörande av underhåll av Lysekilsbanan bandel 623 är obalanserat och saknar förutom koppling till regionala och nationella mål även koppling till riksintresse hamn, framtida robusthet i länets godshantering och näringslivsutveckling samt regionens utveckling utifrån den maritima strategin. Konsekvensen av beslutet är inte överblickbart utifrån nuvarande underlag.” Intresset från dessa kvarstår, och fler har tillkommit. Ett bruk som exporterar pappersprodukter vill köra att starta med, men med en trolig ökning. Arrendatorn till en del av hamn har utökat sin verksamhet, och om någon månad kommer 60–70 lastbilar att lasta och lossa gods i hamnen . Fördelas transporterna jämnt över en arbetsdag ökar trafiken med tio lastbilar , men måste bilarna iväg kommer en redan undermålig väg att trafikeras av en lastbil . har uttryckt sin uppskattning av Lysekilsbanan: ”är det ovärderligt att ha en fungerande, elektrifierad bana upp till . Lysekilsbanan kopplar samman en lättillgänglig och fungerande djuphamn med resten av spårnät.” Att det inte skulle finnas intresse för trafik på banan stämmer alltså inte. Efterfrågan är stor på att få trafikera banan, men har bestämt sig och förvägrar då intressenter att trafikera den. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som framförts?
fr · H8111382 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1382 Id-stölder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Identitetsstölder och bedrägerier som drabbar enskilda är några av de vanligaste brotten i dagens samhälle. Men trots att olika trygghetsundersökningar visar att många känner stor oro för att själva drabbas, och trots att antalet registrerade anmälningar har ökat markant, tycks brotten bara fortsätta att öka. Vän av ordning undrar varför och vad som faktiskt görs. Att polisen tog emot 12 000 anmälningar om id-kapningar och närmare 300 anmälningar om köp på nätet som hade genomförts med kortuppgifter som hade stulits vid olika dataintrång tyder på en ohållbar situation. Lägg därtill det stora mörkertal som finns så är det tydligt att situationen är oacceptabel. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att få stopp på och försvåra id-kapningar?
fr · H8111383 · 2021-01-22 00:00:00 — Fråga 2020/21:1383 Den akuta bristen på veterinärer av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Väl medvetna om att det är en ytterst liten andel av lantbrukare och slakterier som missköter sina djur drar de ohyggliga reportage som vi sett på tv en skugga över hela näringen. Därför är det extra viktigt att komma åt de som missköter sig så att den överväldigande majoritet som följer lagar och regler och tar väl hand om sina djur inte misstänkliggörs. De scener som har rullats ut genom olika kanaler lämnar ingen oberörd och visar på en fullständigt oacceptabel hantering. Att se djur som slaktas när de är vid medvetande, som sparkas och slås i huvudet med kedjor, är så vidrigt att det inte finns ord. Uppfödare som medvetet bortser från djurens lidande och lämnar de utan både foder och vatten är inget annat än djurplågare. Det är brottsligt och måste få ett slut. Vi behöver en nollvision för att stoppa djurs lidande. Det behövs nu fler åtgärder för att förebygga att djur utsätts för onödigt lidande. har i lagt fram flera förslag på åtgärder som kan leda oss framåt på den vägen. Bland annat ser vi det akuta behovet av att utbilda fler veterinärer och djursjukskötare. Bristen är stor, och riskerar våra husdjur onödigt lidande och i allra värsta fall att dö för att de inte kan få rätt vård i rätt tid. Bara behöver cirka 275 veterinärer och cirka 175 djursjukskötare rekryteras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att den akuta bristen på veterinärer och djursjukskötare åtgärdas och förebyggs?