ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H8112103 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2103 komposition av (SD) till Socialminister (S) gick och ihop och bildade , som större delen av arbete med miljöhälsa och miljö- och folkhälsorapportering överfördes dit. Myndigheten har därmed ett mycket brett uppdrag att följa befolkningens hälsoläge och analysera bakomliggande faktorer, utvärdera folkhälsoinsatser, främja hälsa, förebygga sjukdomar samt stödja smittskyddsarbetet med epidemiologiska och mikrobiologiska analyser. Myndigheten har under rådande pandemi kommit att bli ett återkommande samtalsämne till följd av att regeringen närapå helt överlåtit till myndigheten att forma en påstådd svensk strategi för att bekämpa covid-19. Resultatet har som bekant varit förödande. Det finns naturligtvis flera faktorer som gör att det är så, men vad som är uppenbart är att myndighetens olika uppdrag, gör arbetet mer komplicerat då olika åtgärder kan slå emot de olika målsättningar som myndigheten har. Vidare har vi sett hur expertisen av olika skäl försvunnit från myndigheten sedan hopslagningen, vilket gjort att myndigheten sorgligt nog saknar de främsta experterna. När vi har en myndighet vars uppgift är att ta fram och sprida vetenskapligt grundad kunskap som främjar hälsa och förebygger sjukdomar och skador, men som uppenbarligen misslyckas fullständigt med sitt uppdrag, är det minsta man kan förvänta sig att generaldirektören tvingas avgå. I övrigt bör naturligtvis en översyn av myndigheten göras, där man grundligt ser över dess uppbyggnad, av såväl ansvarsområden som expertis. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på sammansättning beträffande ansvarsområden och expertis, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att detta kan komma att förändras?
fr · H8112104 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2104 budgetunderlag av (SD) till Statsrådet (S) kom med sitt budgetunderlag . I det betonar myndigheten behovet av höjda anslag för att kunna nå målet om antal polisanställda. För detta ändamål behöver myndigheten ytterligare drygt 2 miljarder och 3,7 miljarder . Polistätheten i är under all kritik, och för att åtgärda det måste vi uppvärdera polisyrkets status och erbjuda konkurrenskraftiga löner. Därför har , genom våra budgetmotioner, tagit ansvar och genomgående varit det parti som satsat mest på området. I vår höstbudget satsade vi över 15 miljarder mer än regeringen på sett . Flera tusen personer med polisutbildning arbetar i andra branscher, och en del av dessa personer behöver vi locka tillbaka, som vi måste säkerställa att inte än fler lämnar yrket. Detta krävs för att höja polistätheten, och då är ytterligare budgetanslag till ett måste. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser regeringen att gå begäran i budgetunderlaget till mötes?
fr · H8112105 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2105 Skånska riksintressen för kommunikation av (M) till Infrastrukturminister (S) har remitterat ett förslag till förändringar gällande riksintressen för kommunikationer. För del föreslås många riksintressen försvinna. Det handlar exempelvis om: Väg 105/1701/1702, anslutning till flygplats De anläggningar som inte längre bedöms vara av riksintresse är av mycket stor vikt för utvecklingen i norra och östra . Om vi ska ha en levande landsbygd och göra det möjligt att leva och verka i hela är kommunikationerna avgörande. Därför måste dessa skyddas. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka konsekvenser bedömer ministern att det får för norra och östra om ovanstående anläggningar inte längre klassas som riksintressen, och avser ministern att vidta åtgärder med anledning av detta?
fr · H8112106 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2106 Vilande SGI för utlandssvenskar av (M) till Statsrådet (S) Det råder en skillnad rörande rättigheter i socialförsäkringssystemet bland utlandssvenskar. Skillnaden består i hur den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) faller ut beroende på vilken arbetsgivare den enskilde har. I normalfallet nollställs SGI:n när en svensk medborgare flyttar utomlands. Det finns dock vissa grupper som har undantag från denna regel, och det är personer som sänts ut av en statlig arbetsgivare samt biståndsarbetare. Dessa kategorier har separata skyddsregler som innebär att de även vid längre utlandsvistelser får vilande SGI, det vill säga SGI:n nollställs inte och gäller fullt ut vid återkomst till . Detta regelverk gäller inte för den som är utsänd av en privat arbetsgivare; där nollställs SGI:n . Särskilt tydligt blir det för en eventuell medföljande som kan behöva pausa sitt eget yrkesliv under en längre utlandsvistelse. Medföljande förlorar sin SGI och behöver återvända till för att behålla sitt försäkringsskydd. Det är en situation som skapar osäkerhet såväl inför, under och efter en längre utlandsvistelse på grund av anställningsförhållanden och familjesituation. Generellt sett måste det alltid göras en avvägning mellan rättigheter och skyldigheter. Men de skillnader som finns mellan anställningsformerna, eller rättare sagt mellan statlig och privat sektor, upplevs som orättvisa av många svenskar som av olika skäl är stationerade utomlands. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att ta några initiativ för att minska eller ta bort skillnaderna i regelverket kring SGI som beror på om arbetsgivaren är privat eller statlig?
fr · H8112107 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2107 nya valsystem av (SD) till Statsrådet (S) Den kinesiska kommunistregimen har sedan det oacceptabla maktövertagandet av den tidigare självstyrande och demokratiska staden fortsatt att, i enlighet med den nya så kallade säkerhetslagen, genomföra rättsvidriga arresteringar av oppositionella. Till följd av det uppenbara regimsanktionerade hotet mot kritiker, är det få i som vågar stå emot . Trots detta avser regimen nu att med stöd från den Kinavänliga ledaren i , , genomföra ännu en reform i syfte att avlägsna de sista resterna från demokratin, detta genom en ny lag, som diskuteras i nationella parlament. Den nya lagen, som förväntas klubbas , innebär i korthet att demokratin i fortfarande på papper kommer att existera, men likt den iranska diktaturen kommer samtliga kandidater att granskas innan ett val. På så sätt kan kommunistregimen rensa ut den lilla opposition som trots allt har funnits, så att bara Pekingvänliga alternativ kvarstår. var som bekant under brittisk överhöghet , men lämnades över till 1997 med löfte från att bevara de fri- och rättigheter som Hongkongborna åtnjöt. Att genom sin så kallade säkerhetslag som avskaffat dessa fri- och rättigheter begått ett avtalsbrott är illa nog. Att omvärlden i det närmaste bara sett på utan att agera är värre. Undertecknad har ställt frågor om oacceptabla förehavanden till regeringen, med förhoppningen om skarpa åtgärder. Tyvärr har dock inte mycket hänt, och västvärldens verbala protester mot agerande i har haft ringa effekt på den maktfullkomliga diktaturen i . Statsrådet önskas svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att statsrådet verkar för nya tag för att få till stånd EU-gemensamma handelsrestriktioner gentemot mot bakgrund av avtalsbrottet samt de nya inskränkningarna av Hongkongbornas fundamentala fri- och rättigheter?
fr · H8112108 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2108 Förbud mot niqab och burka i offentliga miljöer av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I röstade man i en folkomröstning för att införa ett förbud mot att i offentliga miljöer bära de kvinnoförtryckande islamistiska plaggen niqab och burka. De får dock fortfarande användas i religiösa sammanhang, exempelvis inne i en moské. Det kommer också vara tillåtet att ha på sig masker under exempelvis karnevaler eller liknande ”kulturella yttringar”. Den heltäckande burkan och niqaben har tidigare förbjudits eller reglerats i flera länder som , , och . kallar ju sig feministisk, och av denna anledning vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta liknande initiativ i till att förbjuda bärande av de islamistiska plaggen niqab och burka i offentliga miljöer?
fr · H8112109 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2109 Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag av (SD) till Näringsminister (S) har regelbördan tilltagit för det svenska näringslivet och så även kostnaderna för densamma och för den tillkommande administrationen. har därför återkommande verkat för lättnader på området. Vi har föreslagit strukturförändringar rörande exempelvis en ny ordning för regelimplementering och ett stopp för överimplementering av EU-direktiv men har också kritiserat enskilda omotiverade regler likt danstillståndet och hotelltillståndet. Mot denna bakgrund var det positivt att regeringen tillsatte en utredning om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag (dir. 2020:48). Dessvärre har utredningsarbetet kantats av en rad problem orsakade av , varför det går att spekulera kring ifall aktivt försökt att skjuta arbetet i sank. I en skrivelse till framfördes svidande kritik från företrädare från en rad berörda näringslivsorganisationer, däribland , , och . Deras kritik fokuserade på att inte gett utredningen tillräckliga förutsättningar för att genomföra sitt arbete. Bland annat kritiseras den korta tidsramen, den initiala fördröjningen och de bristande resurserna. De uttryckte bland annat följande: ”Som experter i utredningen anser vi att oförutsägbarheten i arbetet har varit under all kritik. Det säger sig självt att det är ett i princip omöjligt uppdrag att leverera väl avvägda och genomtänkta förslag under så osäkra förutsättningar som utredningen haft.” Detta är givetvis under all kritik ifall man på riktigt önskar att utredningen landar i kloka förslag och synpunkter och i förlängningen bidrar till ett enklare regelverk för mikroföretag och en modernare bokföringslag. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga näringsminister följande: Varför har de i skrivelsen till uppmärksammade bristerna tillåtits uppstå, och avser ministern att vidta några åtgärder för att åtgärda desamma?
fr · H8112110 · 2021-03-09 00:00:00 — Fråga 2020/21:2110 Kriminalisering av rymningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har hela 143 avvikningar från rättspsykiatrisk vård skett, enligt en granskning från SVT, och av dessa anses var fjärde person farlig för sig själv eller andra. En kraftig majoritet av rymningarna skedde under permissioner eller så kallad frigång, och fler än vartannat fall handlade rymningen av om en person som dessutom lyckats avvika tidigare. Antalet avvikningar är inte extremt utan ligger på ungefär samma nivå , varför det är uppenbart att det omgående behövs nya tag för att förhindra att detta sker framöver. Även om regionerna nu ser över säkerheten inom rättspsykiatrin i syfte att finna lösningar är det uppenbart att regeringen behöver vidta åtgärder. Användandet av övervakningskameror, GPS-sändare och mer personal är naturligtvis en lösning – en annan är att straffa avvikningar och rymningar. är det nämligen inte olagligt för brottsdömda och frihetsberövade personer att rymma. Oavsett om det handlar om en grovt kriminell eller om någon som ska utvisas till följd av att vederbörande anses vara ett säkerhetshot mot är det illa nog, då deras rymning kan innebära en säkerhetsrisk för allmänheten. Som bekant kan så vara fallet i mer än hälften av de nu rapporterade avvikningarna. Den enda möjliga påföljd för en dömd person som avvikit från sitt förvar är att vederbörande får sin villkorliga frigivning uppskjuten, men då enbart om det finns ”synnerliga skäl”. Nuvarande förhållningssätt får konsekvenser för såväl allmänheten som rättsväsendet. När en potentiellt mycket farlig person som inte avtjänat sitt straff försatt sig själv på fri fot måste polisen i många fall använda enorma resurser för att finna personen. Detta drabbar samtliga invånare då annat, såväl personalresurser som ekonomiska medel, måste prioriteras bort. Jakten på rymmare blir dessutom svårare då rättsväsendet inte kan använda sig av samma hjälpmedel till följd av att rymningen i sig inte är olaglig. Justitie- och migrationsminister önskas svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern vidtar åtgärder för att det ska bli straffbart att rymma från ett fängelsestraff och rättspsykiatrisk vård?
fr · H8112111 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2111 av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemin har gjort att landets kulturskolor tvingats ställa in många prova på-tillfällen och uppvisningskonserter. Detta är inte bara beklagligt utifrån det faktum att eleverna mister tillfällen att öva skarpt, utan det riskerar också att få långsiktiga konsekvenser för hela kulturskoleverksamheten. Enligt en enkät som skickat ut till landets musik- och kulturskolechefer uppger att pandemin har gjort det svårare att få in nya elever. Att både är och har varit viktig för svenskt kulturliv är de allra flesta överens om. Vi socialdemokrater håller verksamheten mycket högt och vill därför signalera vår oro för de konsekvenser som pandemin för med sig. Undertecknad anser att det behövs proaktiva åtgärder från politikens sida för att ge landets kulturskolor möjlighet att möta den negativa utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad tänker ministern göra för att pandemins konsekvenser inte ska bli ihållande för landets kulturskolor?
fr · H8112112 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2112 Ungas idrottande av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) En ny studie gjord av forskningsstiftelsen visar att coronapandemin har gjort många idrottande tonåringar till hemmasittare. Enligt studien har inte tonåringarna (i synnerhet gruppen 16–) ersatt sitt idrottande med annan fysisk aktivitet så som andra grupper gjort – i linje med rekommendationer. tillbaka har visserligen lättnader skett, och äldre ungdomar får återigen idrotta. Men risken är att många inte kommer tillbaka efter den paus som varit nödvändig som en del i att stoppa smittspridningen. Jag är orolig för att detta kommer att få långtgående konsekvenser både för de enskilda ungdomarna som rör på sig minde och för landets idrottsklubbar, då detta sannolikt kommer att påverka klubbarnas möjligheter att fylla upp platserna i seniorverksamheterna samt säkra återväxten vad gäller domare, tränare och andra viktiga roller i och runt idrottsverksamheten. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att ge klubbarna bättre möjlighet att få tillbaka de lite äldre ungdomar som slutat idrotta till följd av pandemin?
fr · H8112113 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2113 Immaterialrätt på svensk nivå och EU-nivå av (M) till Näringsminister (S) hamnar ofta högt i olika innovationsrankningar, till exempel Global Innovation Index och European Innovation Scoreboard. Regeringens bild av tycks vara att allt fungerar väl. Risken är dock att är på väg att halka efter genom denna typ av självgodhet. Visserligen ligger bra till i många typer av rankningar, men det innebär inte att vi kan slå oss till ro. EU:s immaterialrättsmyndighet (EUIPO) och () publicerade en rapport om hur aktivt användande av immaterialrättigheter kan påverka hur det går för företag. Störst påverkan har det för de små och medelstora företagen. De mindre företag som har ett registrerat varumärke, design eller patent har högre intäkter per anställd. I rapporten har de också tittat på hur stor andel av de mindre företagen som har registrerade rättigheter. Med tanke på hur bra är rankat i innovationsrankingar borde ligga bra till här också. Så är dock inte fallet. I är det av de mindre företagen som har någon registrerad rättighet. ligger därmed efter länder som , och . ligger också efter länder som , , , , och . I samtliga dessa länder är andelen mindre företag som har registrerade rättigheter betydligt högre än i . En annan undersökning har visat att värdet av de icke-materiella tillgångarna vida överstiger värdet av de materiella tillgångarna för många företag. skedde ett skifte där värdet av upphovsrättigheter, patent och liknande står för större värden än fastigheter och maskiner. I den senaste undersökningen (gjord 2020) bedömdes att av bolags värde ligger i de icke-materiella tillgångarna. I många av våra konkurrentländer görs samlade satsningar kring de kunskapsbaserade tillgångarna. har till exempel haft en nationell immaterialrättsstrategi och har påbörjat arbetet med att ta fram en uppdaterad strategi. I utsågs en särskild minister med ansvar för innovation och immaterialrätt. På EU-nivå ansågs en handlingsplan om immaterialrätt vara en självklar del av industristrategin. I ligger dock frågorna utspridda på en mängd olika politikområden. I stället för att ta ett samlat grepp, med en näringspolitik för kunskapsekonomin, ligger frågorna utspridda på åtminstone , , , , , och . Resultatet blir att halkar efter. De spridda insatser som görs räcker inte. Det är många frågor som behöver lösas. Det behövs ett helhetsgrepp. Regeringens agerande gör att halkar efter i kunskapsekonomin. behöver en nationell immaterialrättsstrategi och även en innovationsutredning. Svensk konkurrenskraft är helt beroende av att vi på bästa sätt använder vår kunskap och på bästa sätt tar hand om de kunskapsbaserade tillgångarna. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit i syfte att skapa en näringspolitik för kunskapsekonomin, samt vilka initiativ på nationell nivå kommer ministern att ta för att möta för immaterialrätt?
fr · H8112114 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2114 Utdragna handläggningstider av (C) till Näringsminister (S) Det är angeläget att staten gör allt i sin makt för att underlätta för företag att utvecklas och växa. Under rådande pandemi behöver fokus vara att hjälpa drabbade verksamheter att överleva och stötta dem som vill investera i sin verksamhet. I och finns entreprenörer som fortfarande efter ett drygt halvår väntar på svar från på sin ansökan om investeringsstöd. Den långa handläggningstiden resulterar i uteblivna investeringar och att bygden går miste om nya varaktiga jobb i när arbetslöshet och utsatthet ökar. Ett sätt att hantera detta är att ge regionerna större befogenheter. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta avseende utdragna handläggningstider av investeringsstöd?
fr · H8112115 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2115 Importmoms av (M) till Finansminister (S) Problemet med inlåsning av importmoms har varit välkänt för regeringen , och ett färdigt förslag till lagändring har funnits hos utan att regeringen har agerat i frågan. Denna olyckliga situation, som har sin grund i svensk implementering och tillämpning av EU-regler, riskerar nu att förvärras i spåren av brexit, som våra konkurrentländer undviker motsvarande inlåsningseffekt. I praktiken innebär tillämpningen att import blir dyrare även vid misstag som självrättas. Denna tillämpning är direkt olämplig, och såväl som nio olika företagsorganisationer och handelskamrar har i framhållit behovet av lagändring. Regeringen har dock fortsatt varit passiv i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åtgärda denna inlåsningseffekt?
fr · H8112116 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2116 Bedömningen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas av (M) till Utrikesminister (S) Försvarsberedningen har i två rapporter i bred politisk samsyn slagit fast att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. byggde den säkerhetspolitiska omvärldsanalysen från Försvarsberedningen på att ett väpnat angrepp inte kan uteslutas men var osannolikt inom överskådlig tid. Överskådlig tid har ibland referats till som . Genom bedömningen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas höjs kraven på att totalförsvarets samlade förmåga skyndsamt behöver stärkas. I den senaste utrikesdeklarationen, som är regeringens eget säkerhetspolitiska linjedokument, framgår det att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats. Det stämmer väl överens även med Försvarsberedningens bedömning. Dock framgår det inte av utrikesdeklarationen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det är anmärkningsvärt mot bakgrund av att denna bedömning var ett centralt inslag i det totalförsvarsbeslut som fattade . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Delar ministern bedömning att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas, och avser utrikesministern i så fall att säkerställa att formuleringen finns med i viktigare dokument, som utrikesdeklarationen, framgent?
fr · H8112117 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2117 Fördröjda stöd till besöksnäringen av (M) till Näringsminister (S) Besöksnäringen i och hela går på knäna i spåren av pandemin. De utlovade stöden kommer inte fram i någon större utsträckning. Det kan innebära att de bolag som behöver stöd hinner gå i konkurs innan stöd utbetalats. Endast en bråkdel av det som utlovats är utbetalt och redan det var alldeles . Vi talar alltså om sjysta, goda bolag där vi har många som drivit sin verksamhet samvetsgrant med god moral och kvalitet. De är värda bättre. Jag tycker det är viktigt att vi kan bevara de goda krögarna och att vi kan bevara de goda researrangörerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Varför dröjer de utlovade stöden, och avser ministern att vidta några åtgärder för att dessa ska nå företagarna snabbare?
fr · H8112118 · 2021-03-10 00:00:00 — Fråga 2020/21:2118 Bioenergianläggningar inom EU ETS av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Det kommer oroande signaler som riskerar att skapa oönskade konsekvenser med EU ETS för bioanläggningar, som kan göra att det lönar sig att använda fossila källor. Bakgrunden är att väntas fatta beslut som sannolikt kommer att utesluta 49 svenska bioenergianläggningar som varit nollutsläppare –2018. väntas besluta om att neka dessa anläggningar att finnas med på den svenska anläggningslistan, vilket får konsekvensen att de inte får ta del av den fria tilldelningen den kommande handelsperioden. Ett sådant förfarande går emot det svenska utsläppshandelsregelverket, och den opt-in som varit gällande för svenska bioenergianläggningar samt mindre fjärrvärmeanläggningar sedan systemet med utsläppshandeln infördes. Vid beslut från kommissionens väntas den behöva ändra förordningen om utsläpp av vissa växthusgaser som innebär att dessa bioenergianläggningar inte längre omfattas av EU ETS. Konsekvensen blir att om anläggningen väljer att elda en mindre andel fossilt kan man ansöka om att bli en ny anläggning i och då få tilldelning i systemet på nytt. Detta skulle innebära att exempelvis som varit helt fossilfritt skulle tjäna runt om de började elda med exempelvis kol. Min fråga till miljö- och klimatminister blir därför: Hur avser ministern och regeringen att undvika att skapa kryphål som innebär att det lönar sig att elda fossilt i kommande handelsperiod?